# data[].attributes.body
Jeg kan forklare betydningen af kost og motion for fysisk psykisk velvære

Jeg kendt til betydningen af kostens sammensætning til forskellige målgrupper

# data[].attributes.headline
	Hvordan kan i som SSA støtte Karla i at være mere aktiv i hverdagen?

# data[].attributes.subject
	Hvordan kan i som SSA støtte Karla i at være mere aktiv i hverdagen?

# data[].attributes.body
Vi arbejder altså både med at genetablere karlas  hverdag via rehabilitering og med at skabe eller bibeholde en fungerende hverdag via habilitering.
Når vi i  SSA med den rehabiliterende tilgang, stiller det derfor nogle krav til os selv som ansatte, og det betyder også, at vi har fokus på følgende elementer:

I samarbejde med karla  tage vi udgangspunkt i hele livssituationen og rammerne for deltagelse

At sætte mål sammen med karla

At arbejde med en afgrænset tidsramme og evaluere om indsatsen skal fortsætte, ændres eller stoppes

At arbejde tværfagligt og målrettet

At understøtte fastholdelse af kanals nyopnåede livssituation i samarbejde med både hendes  netværk og omgivelser.

karla s  mestringsevne.

Den måde hun mestrer sin livssituation på er afhængig af, om karla oplever, at hun kan begribe, håndtere og se meningen med situationen. Som fagperson er det vigtigt, at man undersøger borgerens evne til at begribe og håndtere sin livssituation og om borgeren kan se meningen med det. Hvis karla ikke kan se meningen med situationen vil motivationen ofte mangle og dermed også energien til at gøre noget ved livssituationen. Når motivationen er skabt, er det også muligt at styrke borgerens begribelighed og håndterbarhed. Når vi som SSA undersøger karla s mestring af livssituationen vil det også medvirke til at karla s oplever, at vi er interesseret og tager udgangspunkt i netop hendes livssituation.

# data[].attributes.headline
	Hvad er de generelle anbefalinger om motion til Karla?

# data[].attributes.subject
	Hvad er de generelle anbefalinger om motion til Karla?

# data[].attributes.body
Som SSA er det mit opgave
støtte karla i at dyrke motion eller at være fysisk aktiv på anden

karla kunne tørre støv af eller ved selv at
være aktiv i forhold til at komme ud af sengen.hendes motion kan øge karla s
livskvalitet, ved at styrke hendes . rehabiliteringsproces og på

den måde kan det være med til at gøre karla mere selvhjulpen. det er vigtige at jeg tager udgangspunkt i karla
fordi at det er med hende jeg arbejder med.

Karla har ikke før dyrket motion, hvis hun havde det vil jeg kunne tag det op igen. Så her må jeg finde på noget

# data[].attributes.body
2) I skal udregne borgerens energibehov.

Energi kommer fra den mad man spiser. Når maden vi spiser nedbrydes frigives energi i kroppen. Den energi kommer fra Kulhydrat, fedt og protein. Energi måles i kJ eller Kcal.

For at kunne beregne energibehovet, skal man først beregne Basalstofskiftet:

Basalstoftskifte = Vægt i kg x 100 kJ

Karla vejer 46 kJ

# data[].attributes.headline
	Hvis i skulle servere en tallerken mad til én alm sund voksen, hvad skulle den så indeholde og hvorfor?

# data[].attributes.subject
	Hvis i skulle servere en tallerken mad til én alm sund voksen, hvad skulle den så indeholde og hvorfor?

# data[].attributes.body
Y tallerken er tilegnet vægtvedligeholdelse.

Mængden af grøntsager er således ligeså stor som mængden af kartofler, ris eller pasta

Når man øser mad op på tallerkenen, skal man forestille sig, at man ligger et Y ned over sin tallerken, som fordeler fødevarerne således:

2/5 grønsager

2/5 fuldkornsprodukter eller kartofler

1/5 kød, fjerkræ, fisk eller bælgfrugter

# data[].attributes.headline
Begrund hvorfor i vælger denne kost og hvordan i inddrager Karla?

# data[].attributes.subject
Begrund hvorfor i vælger denne kost og hvordan i inddrager Karla?

# data[].attributes.body
På en måned har Karla tabt sig 5 kg , det er fordi at hun ikke bevæger sig nok , så derfor ikke har lyst til at spise, og normal spiser man heller ikke særligt meget når , man er syg.
Men det er utrolig vigtigt , at karla indtager den rigtigt mængde mad og næringsstoffer til hendes krop. så kroppen kan blive ved med at køre rundt  og kan gør hendes krop mere stækker enden den er nu.

Det er derfor denne madplanen ved , at hun fortæller os hvad hun godt kan lide og hvad hun ikke kan lide af mad og drikkelse. På den måde finder vi en enighed sammen med hende og hendes søn, hvor karla både får de ting som hun godt kan lide , men vi på sammen tid får koblet de rigtige produkter og næringsstoffer til hendes  madplan.

Karla s kostplan får hun inddraget alle næringsstofferne. karla får både en masse sund ting, men hun får også noget utætte fedt , fordi det har alle mennesker brug for, så hun kan tage på, på den gode måde.

# data[].attributes.headline
opg: 1) Hvordan er Karla’s BMI og hvad betyder det for jeres indsats som SSA?

# data[].attributes.subject
opg: 1) Hvordan er Karla’s BMI og hvad betyder det for jeres indsats som SSA?

# data[].attributes.body
Karla vejer nu 46 Kg, og er 1,62 m høj

BMI-beregning= Vægt(kg) /(højde(m) x højde(m))

46 / (1,62 x 1,62)

Karlas BMI       =                17,5

Da hendes BMI ligger under 18,5, kan vi konkluder at Karla er lidt undervægtig.

Jeg vil som SSA hjælpe borgeren med at tage på eller at få stabilisere hendes vægt igen.

Karla skal ikke spise groft, grønt og fedtfattigt kost. Hun skal til gengæld spise mad med et højt indhold af energi og protein.

Det kan være også et tegn på at hun har ikke så meget appetit, derfor kan det være svært for hende at få nok vitaminer og mineraler.

Når en borger har en lille appetit, er det en god idé med nogle små energi-og proteinrige retter.

Spis 6-8 energirige, små retter om dagen og spis hver tredje time.

Drik energirige drikke som drikkeyoghurt, juice, maltøl, Kakao med flødeskum, koldskål og sødmælk.

Få borgeren til at bevæge sig lidt mere, for at få mere appetit.

# data[].attributes.headline
	Find frem til den rette kostvejledning til jeres borger, udarbejd en madplan for jeres borger	1 dag indeholdende 3 hovedmåltider, 3 mellemmåltider.

# data[].attributes.subject
	Find frem til den rette kostvejledning til jeres borger, udarbejd en madplan for jeres borger	1 dag indeholdende 3 hovedmåltider, 3 mellemmåltider.

# data[].attributes.body
I Karla s kost vil jeg inddrager det her :
Spis mere protein

Protein er en vigtig byggeklods i kroppen, og er med til at bevare karla s muskler. Fjerkræ, fisk og kød er en god kilde til protein, men Karla kan også få protein fra blandt andet linser, bønner, æg og mejeriprodukter. Og nu er Karla over 65 år,  så anbefales det, at hun  spiser mere protein.

Rødt kød, fjerkræ og fisk

Kød indeholder fx proteiner. Når du vælger det magre kød frem for kød med højt fedtindhold, får du de gode næringsstoffer fra kødet, men ikke så meget mættet fedt. Mættet fedt kan være med til at øge risikoen for hjerte-kar-sygdomme. Fisk indeholder også meget protein.

Morgen: PROTEIN-INDHOLD26,4 g protein 2017 KJ / 482 KCALINDHOLD:2 dl A38, naturel 0,5% 1 lille dl müsli
1 skrive grahamsbrød 1 skive ost, fast 30+ 1 æg (medium)
1⁄2 banan

Middag: PROTEIN-INDHOLD

31 g protein 2711 KJ / 647 KCAL

INDHOLD:

2 g smørbart, 80% fedt 2 skiver marineret sild 20 g leverpostej (ca. en spsk)
1 skive torskerovn
2 spsk. hytteost 1,5%
1 glas minimælk 0,5%, 2 tsk purløg
1 stribe remoulade,
1⁄2 tomat
1 skive citron,
1/2 æg
21⁄2 skiver fuldkornsbrød 125 g råkost af gulerod og æble

Aften: PROTEIN-INDHOLD

39,5 g protein 2655 KJ / 634 KCAL

INDHOLD:

1 stor portion laks (150 g) 1 tsk rapsolie
1 skive citron
5-6 små kogte kartofler (150 g)
5 asparges (55 g)
2 buketter blomkål
1 portion stuvet spinat (indeholder mælk, hvedemel og lidt smø