# data[].attributes.body
Christian 6. indfører regulær skolepligt for den brede befolknings børn og undervisningspligt for børn fra mere privilegerede familier. En meget vigtig skolelov, da det var den første danske skolelov der stillede krav om obligatorisk skolegang for alle børn fra 5-6 års alderen. Der blev stillet krav om læren om læsning og den kristne lære i Martin Luthers Lille Kattekismus, hvilket kom sig af at man for ikke at blive udelukket fra en lang række private og offentlige funktioner i livet, skulle kunne aflægge ed og dermed også skulle konfirmeres og for at blive konfirmeret blev der stillet krav om læsning i Bibelen og tilegnelsen af dens evige sandheder.

# data[].attributes.body
Anmodning for Almue-Skolevæsenet på landet i Danmark udstedes.
Loven fastslog at alle børn havde pligt til at
tage del i skoleundervisningen fra de var 7 år til de blev konfirmerede. Det er
også her skolen bliver mere ambitiøs i og med at børnene nu også skulle lære at
skrive og regne og der blev stillet krav om oprettelse af skoler i alle landsogn. Der er fortsat forskel på rig og fattig og land og by i forhold til skolepligt
og undervisningspligt mm. men det er helt klart et vigtigt skridt der tages i loven, således at de fattiges børn også kommer i skole, samtidig med at de har mulighed for at agere arbejdskraft i hjemmet, da det kun er hver anden dag på landet at de skal gå i skole.

# data[].attributes.body
Loven om skolefrihed der gav forældrene mulighed for selv at tage hånd om deres børns undervisning. Det var stadig under myndighedernes tilsyn via en halvårlig eksamen, således at de godtgjorde at de var på niveau med børnene i de offentlige skoler, men det gav en mulighed for skoler, som havde en pædagogisk og idémæssig frihed og som blev drevet efter Grundtvig og Christen Kolds skoletanker. De lagde vægt på samtaler og fortællinger, oplysning om livet, dannelse, kritisk tænkning og i særdeleshed mente Grundtvig at en skole skulle følge med samfundets udvikling. En skole skulle være ’en skole for livet’ som et modsvar til ’skolen for døden’ som han kaldte latinskolen. Han mente ikke at den havde noget at gøre med den virkelig verden. Dette kom også til udtryk i hans pædagogiske ideal, hvor undervisning aldrig måtte stille sig i vejen for menneskets medfødte nysgerrighed.
Dette blev den vigtigste nydannelse på skoleområdet på landet, hvis pædagogiske grundlag også kom til at indvirke på den offentlige skole i perioden og også mange år ude i fremtiden, samt den dag i dag og er derfor en meget vigtig tid i forhold til folkeskolens udvikling.

# data[].attributes.body
Det Sthyrske Cirkulære udkom og betragtes som den første læseplan for folkeskolen, udstedt fra centralt hold. Dette er i mine øjne en vigtig tid, da målet var at skabe en større ensartethed mellem skolerne ved hjælp af bl.a. rammer. Derudover blev anskuelsesundervisning en ting, med det formål at udvikle børnenes sansning og forestillingsevne. Der blev altså sat mere fokus på børn og på at udvikle deres evne til at tænke frem for evnen til at huske. Det var også her at kvindesagsforkæmperen Ellen Key udråbte det 20. århundrede til at blive ’barnets århundrede’ og hun forudså dermed en nytænkning af barnets rolle i samfundet. Derudover begyndte pædagoger også at sætte spørgsmålstegn ved både den autoritære pædagogik og børnearbejdets indvirkning på skoledagen, som derfor også er en vigtig periode og forløber til at der kommer mere fokus på at alle børn, rig som fattig, har behov for at lære.

# data[].attributes.body
De første, meget vigtige, skridt i retningen af demokratisering af den danske skole skabes. Pigerne har nu muligheden for at komme i den offentlige gymnasieskole, hvilket er en stor ting og meget centralt for den videre udvikling af den danske folkeskole. Der var et ønske om, at alle, der havde evnerne, skulle have adgang til højere uddannelse til gavn for dem selv og samfundet. Vi har trods alt fundet ud af og finder stadig ud af (vi er der ikke helt endnu) at det er vigtigt med en vis diversitet og at det faktisk er rigtig godt for samfundet, at det repræsenteres af både mænd og kvinder, netop fordi de kan noget forskelligt. Dog var det stadig kun for de dygtigste elever at gå i gymnasiet, så for at sikre at det kun var de dygtigste, der nåede målet, var der tale om en række af- og adgangsprøver. Det kan man godt sige hænger ved os endnu, da det fortsat er den måde vi giver adgang på, til de forskellige videregående uddannelser. Desværre var landbobørnene dog ikke en del af det nye system, hvorfor det kun er det første skridt mod enhedsskolen.

# data[].attributes.body
Lovændringen der formulerer én fælles lov for den danske skole og dermed også ophæver opdelingen af skolen kommer på plads. Folkeskolen omfattede nu en 7 eller 8-årig hovedskole, der kunne suppleres med en 8./ 9. klasse eller en tre-årig realafdeling. Altså skete der endelig en ligestilling mellem land- og byskoler, hvilket selvfølgelig var længe ventet og slet ikke til at forestille sig for os der lever i dag, at det faktisk er meget kort tid, at den ligestilling har fundet sted. For landskolerne og de børn der går i den, er det meget vigtigt at de får de samme muligheder og langt mere frihed, til i fremtiden at kunne ’bestemme selv’ hvad de gerne vil, fordi det nu blot handler om evner og vilje.

# data[].attributes.body
Få år efter, nemlig i 1960, kom ’Den Blå Betænkning’ som var en undervisningsvejledning for folkeskolen. Skolens opgave var nu, frem for alt, at skabe harmoniske og lykkelige mennesker som skulle tilegne sig kompetencen til at leve mellem andre, tage hensyn samt at dygtiggøre dem til at gå ud i samfunds- og erhvervslivet ved siden af. Altså kom den til at handle om meget mere end boglighed og det der ellers prægede 1958-loven, hvilket også kom til udtryk i vægtningen af blandt andet gruppe- og emnearbejde og tværfaglighed. Derudover kom orientering som et nyt fag, som skulle informere om det omkringliggende samfund, arbejds- og erhvervslære og familiekundskab. Vi ser jo den dag i dag, hvor vigtigt det er at ’blive gjort klar’ til at komme videre ud i samfundslivet efter skolen. Det er vigtigt at kunne indgå i fællesskabet og det er lige det denne ’Blå betænkning’ går ind og præger skolen til at gøre, hvilket jeg mener er meget centralt for den udvikling der er i folkeskolen.

# data[].attributes.body
I 1967 blev brug af afstraffelse, nu i hele landet, afskaffet ved lov. Det var nemlig sket i København i 1951, men det er først i 1967 at dette gælder på landsbasis. Det giver sig selv hvorfor jeg synes det er et så vigtigt et sted i folkeskolens udvikling, da det endelig er her der gøres op med, eller i hvert fald et meget centralt skridt på vejen, i forhold til at det ikke er vejen frem med afstraffelse og frygt.

# data[].attributes.body
Ny folkeskolelov, som på en række punkter moderniserede den danske folkeskole. De vigtigste ændringer i loven var, at formålsparagraffen inddrog elevernes demokratiske dannelse, og at realskolen efter 7. klasse blev afskaffet og erstattet af en enhedsskole med niveaudeling af undervisningen i de teoretiske fag. Samtidig blev der åbnet op for specialundervisning og tværfaglig undervisning. Der var klart mere fokus på at skabe lige muligheder for alle, undgå social skævhed og støtte elevernes personlige udvikling. Altså er det endnu et skridt i den rigtige retning, hvor alle får lige muligheder, hvilket er uhyre vigtigt for særligt de der ikke er så godt stillede. Derudover skulle eleverne 'lære at lære'. At fordre problemløsning, kritisk tænkning, tværfaglighed, kreativitet, samarbejdsevne og kommunikation blev vigtige værdier, alt sammen for at skabe en fleksibel, aktiv og selvstændig samfundsborger i et demokrati. Skolens undervisning og hele dagligliv skal bygges på åndsfrihed og demokrati og der står bl.a. skrevet at det er folkeskolens opgave i samarbejde med forældrenes, altså lægges der også op til det samarbejde, som vi har i dag. Her kommer alle Grundtvigs tanker jo faktisk rigtig til udtryk. Det må siges at være en del år efter de er blevet tænkt, men ting tager selvfølgelig også tid. Det viser også hvor vigtige hans tanker i sin tid også var.

# data[].attributes.body
Ny folkeskolelov hvor det ikke længere ses som en skoleform, hvis formål er at afslutte og afrunde et uddannelsesforløb uden et bestemt sigte. Folkeskolen forbereder til videre uddannelse, som det fremgår af skolens formålsparagraf, hvilket havde stor betydning for rigtig mange elever, mig selv inklusiv. Der kommer pludselig endnu mere fokus på vigtigheden i at ’læse videre’ og man ser bort fra, eller ’glemmer’, de andre formål der er beskrevet, eller som Rømer mener det, mistolkes det at 'forberede'. Som han skriver, sættes økonomisk optimering, dvs. arbejdsmarkedet og opportunisme, som nye formative markører i en såkaldt konkurrencestat, der skal agere på et globalt marked, til fordel for dannelses- og formålsdiskussioner. Han refererer også til Lieberkind som taler om at formålet er et udtryk for en ’edukativ diskurs’ som fortrænger ’skolens dannelsesprojekt’. Rømer slår et slag for at der er for stor en forskel på formål og praksis, hvilket er en splittelse i både lov og praksis, som dannelsen i skolen må forholde sig til og ændre på. Folkeskolen skal i øvrigt forsat være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati, men spørgsmålet er om det overhovedet er vigtigt med folkeskolens formål, eller om det blot er et formål der står skrevet fordi det skal. Ifølge Rømer er selve formålet mistolket og misforstået og skal man finde frem til essensen af folkeskolen igen, skal man kigge tilbage i historien, fordi hvad er folkeskolen egentlig og hvorfor blev den oprettet? Det er den 'Frie Tid'. Vi skal forberede eleverne til at læse videre med folkeskolen, ved at folkeskolen er folkeskolen og ikke ved at være gymnasiet. På samme måde skal børnehaven forberede børnene til folkeskolen ved at være børnehave og alt hvad en børnehave indebærer, ikke ved at være en miniskole. Det interessante er at i min egen udvælgelse af centrale punkter i folkeskolens udvikling, har jeg ikke særligt meget med fra nyere tid, netop fordi de formål jeg læser, som der sker ændringer på, ikke er noget jeg helt kan genkende og jeg tager derfor helt automatisk fat i det der sker af ændringer, som rent faktisk sker og når jeg læser Rømers tekst efterfølgende, sætter det pludseligt de sidste år i et helt andet perspektiv. PISA-ranglister, hvordan hænger det egentlig sammen? Det er en ny måde at se det hele på og det er en ny viden der måske bidrager til, at den periode der ligger i 00’erne, er en ekstrem vigtig periode, netop fordi det som Rømer skriver, er her hvor ’anti-dannelsen’ for alvor etablerer sig. Hvor vidt det sker i så stor en grad som Rømer mener, det kan jeg ikke svare på, men det er en spændende måde han ser tingene på. Man skal lære at lære, skolen er den Frie Tid. Faktisk bliver målet blot at komme igennem så man kan komme ud på den anden side, starte på en uddannelse som man virkelig 'føler for' og som ikke blot er en forberedelse til den uddannelsen, som bliver det ypperste. For at skolen kan være den Frie Tid, synes jeg også at jeg savner lidt mere Grundtvig og hans tanker omkring uddannelse. Jeg kan godt forstå at karakterer gør det lettere at rangere os, således at vi kan komme på videre uddannelse, men man bliver bedømt og bedømt og det er der ikke meget 'Fri Tid' over. Jeg har aldrig tænkt over at Formålsparagraffen kunne tolkes på.