# data[].attributes.body
A2c På intervju

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jon er snekker. Han jobber i et lite firma med bare tre ansatte, men han har ikke fast jobb. Derfor søker han faste jobber. I dag skal Jon på jobbintervju hos Hus og Hytter AS. Han har lest mye om firmaet på forhånd. Sjefen står klar på kontoret og ønsker ham velkommen.

Samtale A2 Spra?khandling 6

Sjefen

Velkommen til oss! Vet du noe om oss fra før?

Jon

Jeg vet at dere bygger hus og hytter. Jeg vet også at dere er det største byggefirmaet her i Hallingdal. Jeg har hørt at dere har mange fornøyde kunder, og det er vel cirka hundre ansatte her.

Sjefen

Ja, det stemmer. Hvorfor vil du gjerne ha jobb hos oss?

Jon

Jeg vil jobbe i et stort firma. Dessuten bor jeg i nærheten.

Sjefen

Har du søkt andre jobber også?

Jon

Ja, jeg har søkt noen jobber i Oslo, men jeg vil helst jobbe her i Hallingdal.

Sjefen

Hvorfor vil du bytte jobb? Trives du ikke?

Jon

Jo, jeg trives, men jeg har ikke fast jobb. I tillegg ønsker jeg å jobbe i et stort firma. Jeg vil lære nye ting. Det er ikke så lett i et lite firma.

Sjefen

Hva slags arbeidsoppgaver har du nå?

Jon

Jeg jobber mest innendørs. Jeg legger gulv og setter inn vinduer og dører.

Sjefen

Men hvorfor bør jeg ansette deg?

Jon

Jeg liker å jobbe hardt, og jeg liker å lære nye ting. Jeg er selvstendig, og jeg liker å jobbe sammen med andre.

Sjefen

Akkurat. Arbeidsmiljøet er viktig, men hva er et godt arbeidsmiljø for deg?

Jon

For meg er det viktig at vi respekterer hverandre. Jeg mener også at vi må dele på de populære og de upopulære jobbene.

Sjefen

Du har gode attester. Jeg vil gjerne ringe til referansene dine. Når kan du begynne hvis du får jobben?

Jon

Om en måned. Jeg har en måneds oppsigelse.

Sjefen

Greit. Du hører fra oss om cirka ei uke.

Jon

Takk for samtalen. Ha det bra!

Sjefen

Ha det bra!

Hvor kan vi øve? I klasserommet? På datarommet? Hjemme?
Vi spør, lytter og forteller. Vi bruker hv - spørsmål for å få mer informasjon.
Oppgave
Snakk sammen. En av dere er på jobbintervju. Hva sier dere?

1 Lag en samtale mellom en jobbsøker og en leder.
2 Øv på samtalen.

3 Vis samtalen for noen andre.

Hva er du flink til?

Jeg er ganske flink til å lytte til andre, og til å si hva jeg mener.

Hva er dine sterke sider?

Jeg er flink til å samarbeide, og jeg liker å lære nye ting.

Hva er dine svake sider?

Jeg er litt utålmodig noen ganger, og av og til blir jeg litt stresset.

Hvordan vil du fortelle om deg selv med tre ord?

Engasjert, fleksibel og ansvarsfull.

Hvordan vil vennene dine si at du er?

De vil si at jeg er engasjert, at jeg er sosial, og at jeg er morsom å være sammen med.

Liker du å jobbe i team?

Ja, jeg liker det. Jeg tror vi kan lære noe av hverandre.

Har du hatt ekstrajobber ved siden av skolen?

Ja. Jeg har gått med aviser og jobbet i en kiosk.

Hva slags hobbyer eller fritidsinteresser har du?

Jeg fisker ofte og leser mye.

Foto: Nyul/dreamstime.com

# data[].attributes.body
Hvis du er ferdig med oppgavene, jobb med valgfrie oppgaver

# data[].attributes.body
Finn frem til 3 bedrifter der du kan tenke deg å jobbe.

Bruk finn.no, nav.arbeidsplassen.no eller google. eller bruk utdanning.no

Send oversikten oversikten til Sunniva.olsen@deltagruppen.no

# data[].attributes.body
Finn et uttrykk i boka. Finn ut hva det betyr. Bruk chat gpt eller skolebot til å lage en dialog.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"MED ORDET I SIN MAKT - 10 000 STÅENDE UTTRYKK, FASTE FRASER, ORD OG VENDINGER" inneholder alt fra ordspråk og lengre uttrykk, til kortere vendinger og ordforbindelser helt ned til enkeltord. Kjernen i boka er idiomatiske uttrykk og metaforer, men den rommer alt av ord og uttrykk som brukes i billedlig eller overført betydning, samt faste konvensjonelle ordforbindelser. Alt forklart kort og konsist. (4.. utg., trykkeår 2020, nå 650 s). Boka kan best beskrives med sitater fra fem forskjellige anmeldelser: "Boka er en skattkiste til vederkvegelse og nytte, en kiste full av byggeklosser som får en til å stanse litt opp, til å dvele ved de mange underfundigheter i vårt rike språk". "En nyttig bok - både som oppslagsverk og som inspirasjon til å nytte mindre vanlige formuleringer". "En bok det er en fryd å bla fram og tilbake i. Lurer du på hva et uttrykk betyr, her får du svar i kontante og presise forklaringer". "Et fascinerende oppslagsverk og en gullgruve for folk som arbeider med eller er interessert i språk

# data[].attributes.attachment_link.title
Med ordet i sin makt. 10 000 stående uttrykk, faste fraser, ord og vendinger

# data[].attributes.attachment_link.description
"MED ORDET I SIN MAKT - 10 000 STÅENDE UTTRYKK, FASTE FRASER, ORD OG VENDINGER" inneholder alt fra ordspråk og lengre uttrykk, til kortere vendinger og ordforbindelser helt ned til enkeltord. Kjernen i boka er idiomatiske uttrykk og metaforer, men den rommer alt av ord og uttrykk som brukes i billedlig eller overført betydning, samt faste konvensjonelle ordforbindelser.

# data[].attributes.body
Jobb med oppgaver på Bli klar. Logg inn på eportal fagbokforlaget med brukernavnet ditt og passordet Delta123

Jobb med oppgaver på grammatikkpadlet. Du finner den under egenarbeid til høyre på siden

Jobbe med Capeesh

Jobbe med Helsenorsk. Du finner denne på Yrkespadlet for helse

Jobb med norske uttrykk fra boka " Med ordet i sin makt! Velg et uttrykk og lag dialog ved hjelp av chatboten ""Dialoger" på voki.no

Finn en nyhetssak på nrk.no. Les saken og skriv et sammendrag

Hør podcast fra Karense

Jobb med skriveoppgaver A2 / B1| eller B2. Se egne bokser på padlet.

Jobb med oppgaver på Norsk på jobben

Se en episode av en norsk tv- serie. Se boks med forslag til serier.

# data[].attributes.body
Du kan ikke gå direkte inn på siden via lenken. Søk opp Eportal fagbokforlaget i google for å finne siden.

Mailadressen din

Delta123

# data[].attributes.body
Finn et uttrykk i boka. Finn ut hva det betyr. Bruk chat gpt eller skolebot til å lage en dialog.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"MED ORDET I SIN MAKT - 10 000 STÅENDE UTTRYKK, FASTE FRASER, ORD OG VENDINGER" inneholder alt fra ordspråk og lengre uttrykk, til kortere vendinger og ordforbindelser helt ned til enkeltord. Kjernen i boka er idiomatiske uttrykk og metaforer, men den rommer alt av ord og uttrykk som brukes i billedlig eller overført betydning, samt faste konvensjonelle ordforbindelser. Alt forklart kort og konsist. (4.. utg., trykkeår 2020, nå 650 s). Boka kan best beskrives med sitater fra fem forskjellige anmeldelser: "Boka er en skattkiste til vederkvegelse og nytte, en kiste full av byggeklosser som får en til å stanse litt opp, til å dvele ved de mange underfundigheter i vårt rike språk". "En nyttig bok - både som oppslagsverk og som inspirasjon til å nytte mindre vanlige formuleringer". "En bok det er en fryd å bla fram og tilbake i. Lurer du på hva et uttrykk betyr, her får du svar i kontante og presise forklaringer". "Et fascinerende oppslagsverk og en gullgruve for folk som arbeider med eller er interessert i språk

# data[].attributes.attachment_link.title
Med ordet i sin makt. 10 000 stående uttrykk, faste fraser, ord og vendinger

# data[].attributes.attachment_link.description
"MED ORDET I SIN MAKT - 10 000 STÅENDE UTTRYKK, FASTE FRASER, ORD OG VENDINGER" inneholder alt fra ordspråk og lengre uttrykk, til kortere vendinger og ordforbindelser helt ned til enkeltord. Kjernen i boka er idiomatiske uttrykk og metaforer, men den rommer alt av ord og uttrykk som brukes i billedlig eller overført betydning, samt faste konvensjonelle ordforbindelser.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er en podcast for alle som lærer norsk. Jeg snakker om nyheter og forskjellige temaer på norsk. Dette er en fin lyttetrening!

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.attachment_link.description
Et nettsted for voksne som vil lære norsk ved hjelp av kunstig intelligens.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er en podcast for alle som lærer norsk. Jeg snakker om nyheter og forskjellige temaer på norsk. Dette er en fin lyttetrening!

# data[].attributes.body
Logg inn:

deltajobb.elev

tv2skole

# data[].attributes.attachment_link.description
Elevkanalen er en læremiddelportal med både gratis og betalt innhold fra flere forlag, organisasjoner og mediehus.

# data[].attributes.attachment_link.description
© Fagbokforlaget | Kanalveien 51 | 5068 Bergen | Ordretelefon: 55 38 88 38 | Ordrefaks: 55 38 88 39 | ordre@fagbokforlaget.no | Cookies | Personvern

# data[].attributes.body
Gå til voki.no og lag en dialog om kommunikasjon i ditt yrke.

Skriv: Kan du lage en dialog om hva som er viktig med kommunikasjon på jobb når du jobber som (ditt yrke) eller jobber på ( ditt arbeidssted). Dialogen skal være på nivå A2, B1, B2

Les dialogen sammen med en annen

# data[].attributes.headline
A2: Fortsette med oppgavehefte " Ny på jobb"

# data[].attributes.subject
A2: Fortsette med oppgavehefte " Ny på jobb"

# data[].attributes.headline
 Fortsette med teksten : Å bli inkludert på arbeidsplassen B1/B2

# data[].attributes.subject
 Fortsette med teksten : Å bli inkludert på arbeidsplassen B1/B2

# data[].attributes.body
Les teksten en og en

Gå igjennom teksten sammen

Lag fem spørsmål til teksten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
lene.svenning@lomedia.no

Så sitter du der, på den nye arbeidsplassen, på det nye kontoret. Det eneste du har på skrivebordet er en gul klistrelapp med koden til pc-en, rundt halsen har du adgangskortet som fremdeles kjennes uvant å bære. Du tenker: Hva skal jeg gjøre nå? Hva forventes av meg?

Eller kanskje har du begynt på en arbeidsplass hvor arbeidsoppgavene er helt konkrete. Den første arbeidsuka er over. Nye tanker: Har jeg gjort noen feil? Jobber jeg raskt nok? Er sjefen fornøyd?

Usikker i ny jobb...

Å være ny på en arbeidsplass er uansett ikke enkelt. Følelsen av usikkerhet kan neppe fjernes helt, men arbeidsgiverne kan iverksette mye for å gjøre denne perioden best mulig. Det mener Jon Rogstad og Erika Braanen Sterri, forskere i Fafo. De har intervjuet nyansatte, ledere og kolleger på fire arbeidsplasser, og skrevet en rapport om funnene sine.

- Arbeidsgivere bruker veldig mye tid og ressurser på å finne de riktige personene til ledige jobber. Det er bortkasta hvis de ikke følger dem opp, sier Sterri.

Kritisk fase

Forskerne har forsøkt å finne fram til hva som hemmer og hva som fremmer en vellykket start på en ny arbeidsplass.

- De første 90 dagene på en ny arbeidsplass er kritiske, sier Erika Braanen Sterri.

Både arbeidsgivere og nye arbeidstakere har forventninger til hverandre når et nytt arbeidsforhold er i startgropa.

- Det er ikke forventingene som er problemet, men at de ikke kommuniseres, sier Jon Rogstad.

Å være ny på en arbeidsplass dreier seg om opplevelsen av å mestre, om å lære hvordan arbeidsoppgavene skal utføres, og om sosialt å bli en del av laget, skriver forskerne i rapporten.

Ulik oppfølging

Sterri og Rogstad peker på fire avgjørende faktorer for at tiden som nyansatt skal bli så vellykket som mulig. For det første må arbeidsgiveren altså kommunisere tydelig hvilke forventninger hun har til en nyansatt. For det andre må arbeidsgiveren komme med tydelige tilbakemeldinger. Forskerne har funnet ut at nyansatte gjennomgående mangler innsikt i hva det vil si å gjøre en god jobb. Nyansatte ønsker seg ledere som gir klare tilbakemeldinger på arbeidet de gjør. Samtidig ønsker de frihet til å finne ut av sin egen rolle, og lov til å ta selvstendige beslutninger. Her er det forskjell på hva slags type jobb man har. I stillinger hvor arbeidsgiver utøver mye kontroll over arbeidsoppgavene, er det mindre tvil om hvilken forventing sjefen har til deg, enn i jobber hvor graden av frihet er større. Det innebærer at nyansatte i stillinger med komplekse oppgaver ender opp med å få mindre oppfølging enn nyansatte i jobber hvor arbeidsoppgavene er mer konkrete, påpeker Rogstad og Sterri.

Flere informasjonskanaler

Den tredje faktoren er at nyansatte må få et "betinget ansvar" på jobben. De må altså få ansvar og autonomi, men ikke for mye. For mye ansvar for tidlig kan oppleves som å bli overlatt til seg selv.

Ifølge Sterri og Rogstad synes nyansatte det er vanskelig å stille mange spørsmål eller be om hjelp. De vil nødig fremstå som uselvstendige eller inkompetente. Derfor bør arbeidsgivere etablere kanaler som nyansatte kan skaffe seg informasjon fra. Det er den fjerde faktoren som er med på å avgjøre hvor vellykka tiden som nyansatt blir. Det kan gjøres ved å utpeke en fadder for den nyansatte, fordele ansvar for den nyansatte til bestemte kolleger, eller sette av tid til regelmessige oppfølgingssamtaler. For informasjon om formelle krav og forventinger til arbeidsoppgavene er ikke nok. En fadder eller en mentor kan senke terskelen for å stille spørsmål om regler og normer på arbeidsplassen.

"Kort sagt er den faglige utfordringen for nyansatte å passe til å utføre bestemte oppgaver, mens den sosiale utfordringen er å passe inn i en etablert virksomhet", skriver Sterri og Rogstad i rapporten.

En del av laget

For å være ny på jobben innebærer også å prøve å passe inn i det sosiale livet på arbeidsplassen. For at det skal bli vellykket, er flere forhold avgjørende. Arbeidsplasser som legger til rette for sosialt samvær mellom kollegene gjør det lettere for nyansatte å bli en del av laget. Forskerne peker også på at kvaliteten på relasjonen mellom lederen og den nyansatte har stor betydning for den nyansattes trivsel på arbeidsplassen. Kolleger spiller også en stor rolle for at nyansatte skal finne seg til rette. Et inkluderende arbeidsmiljø hvor kolleger hilser, inviterer til lunsj og lønningspils, gjør situasjonen lettere.

En gruppe arbeidstakere har vanskeligere enn andre for å skli inn i miljøet på arbeidsplassen. Det er de med en løsere tilknytning til arbeidsplassen, for eksempel vikarer eller midlertidig ansatte. De er gjerne litt tilbakeholdne, de skal jo ikke være der så lenge. Det samme gjelder for kollegene, som kan være mindre interessert i å innlemme arbeidstakere som ikke skal bli værende i det sosiale miljøet. Også nyansatte med lite arbeidserfaring og de som representerer minoriteter står mer utsatt til.
Få nyhetsbrevet vårt her:
Trenger ekstra hjelp

Fafo-forskerne har studert nyansatte med etnisk minoritetsbakgrunn særlig nøye. Å inkludere nyansatte i denne gruppa kan synes mer utfordrende, skriver Sterri og Rogstad. Mange jobber krever gode norskferdigheter. Forskerne spør likevel om det kan være lurt å reflektere omkring andre måter å kommunisere på.

Ifølge Rogstad og Sterri synes mange i denne gruppa at det er vanskelig å forstå hva som kreves for å passe inn på jobben. Flere av de ansatte med minoritetsbakgrunn som forskerne har snakket med, tok til orde for at de trengte noe mer hjelp i tiden rett etter oppstart i jobben. Det bør arbeidsgivere ta alvorlig, mener Rogstad og Sterri.

Slik kan det gjøres

Hvordan kan arbeidsgivere gjøre tiden som nyansatt best mulig? Det er altså ikke mulig å fjerne all usikkerhet. Men Sterri og Rogstad har en hel smørbrødliste med forslag som kan gjøre det lettere å være sistemann inn på jobben: En introduksjonsdag/nyansattdag, praktisk tilrettelegging, møte med tillitsvalgt,
informasjon om rettigheter, plan for den nyansatte med fastsatte datoer, tildeling av en kollega som "skygges" av den nyansatte, sikre tilgang til kolleger, en klar tidsplan, og en oppfølgingssamtale etter fastsatte intervaller.

Ansatte i prøvetid har uansett krav på nødvendig oppfølging og veiledning, påpeker forskerne. De har likevel funnet ut at systematisk oppfølging av nyansatte ikke er utbredt i arbeidslivet. Mange arbeidsplasser nøyer seg med en samtale med sjefen og en oppfordring om å spørre dersom noe er uklart. Så mens "alle" synes det er viktig med god oppfølging, er det altså få som gjør dette i praksis.

Tett oppfølging gjorde susen

Linn Kristin Junker Gran har jobbet i Cappelen Damm i drøyt tre måneder, men føler seg allerede hjemme.

I august begynte 36-åringen som redaktør i forlagets grunnskoleavdeling, etter åtte år som lærer. Gran synes hun har blitt svært godt tatt imot på arbeidsplassen. Allerede før sommeren ble hun invitert med på forlagets sommeravslutning, og ble kjent med mange av sine nye kolleger. En uke før hun begynte i jobben, hadde hun et møte med sjefen sin, hvor Gran fikk informasjon om arbeidsoppgavene sine, og om bedriften.

- Jeg følte meg både inkludert og godt informert allerede før jeg startet i jobben. Jeg var selvfølgelig veldig spent, men var mye mindre usikker enn det jeg hadde forventet. Svært mange av kollegene mine har også jobbet som lærere. De vet hvordan det er å skifte beite fra skole til forlag, og har fortalt meg hva de synes var den største overgangen. Det har vært godt for meg, sier hun til HK-Nytt.

Redaksjonssjefen utarbeidet en plan for oppfølgingsmøter de første ukene etter at Gran begynte i jobben. I tillegg fikk hun utdelt en rutine-håndbok.

Nå har hun ukentlige oppdateringsmøter med redaksjonssjefen sin, hvor Gran forteller hva hun har gjort den siste uka, og får tilbakemeldinger på det.

- Det er med på å trygge meg i jobben, sier hun.

Linn Kristin Junker Grans oppgave er å lage nye lærebøker i tysk for ungdomsskoleelever. I prosjektet har hun fått med seg en erfaren medredaktør, som kan bistå henne underveis. Gran er også selv blitt invitert med som medredaktør og som observatør på andres bokprosjekter.

Hvordan var det å komme inn det sosiale fellesskapet på jobben? Den ferske redaktøren har ikke fått utdelt en fadder blant kollegene, slik Fafo-forskerne mener er en god ide.

- Det er flere som har påtatt seg den rollen, i tillegg er det alltid noen som inviterer meg til lunsj, smiler hun.

Gran er ansatt i et toårig engasjement i Cappelen Damm. Ifølge Fafo-forskerne har ofte midlertidige ansatte større problemer med å skli inn i miljøet på arbeidsplassen enn fast ansatte.

- Jeg har ikke tenkt så mye på at det er en midlertidig jobb. Jeg håper jeg kan få fast jobb i forlaget, her vil jeg være så lenge jeg har mulighet, sier hun begeistret.
Få nyhetsbrevet vårt her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Så sitter du der, på den nye arbeidsplassen, på det nye kontoret. Det eneste du har på skrivebordet er en gul klistrelapp med koden til pc-en, rundt halsen har du adgangskortet som fremdeles kjennes uvant å bære. Du tenker: Hva skal jeg gjøre nå? Hva forventes av meg?

# data[].attributes.body
Jobb på grupper tre og tre

Se videoen og gjør oppgavene

# data[].attributes.attachment_link.title
Hva er god kommunikasjon på jobb? - Norsk (YF) - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Hva bør du tenke over når du skal kommunisere i yrket du utdanner deg til? Se filmen og lag din egen liste med gode råd.

# data[].attributes.body
Bruk gjerne skriverammer!

A2: Skriv en tekst om bildet

A2  Skriv en tekst der du forteller om en god kollega.

A2/ B1  Det er dårlig fysisk arbeidsmiljø på arbeidsplassen din. Skriv en mail til verneombudet på jobb der du forteller om hva som forbedres.

B1: Skriv en tekst der du forteller om hva som er meningen med å jobbe for deg og hva som er grunnen til at du vil jobbe innenfor yrket du har valgt deg.

B1/ B2:  Arbeidspraksis er en mye brukt metode for å få folk ut i arbeid. Hva tenker du kan være bra med å bruke arbeidspraksis for at folk skal bli integrert i arbeidslivet og hvilke utfordringer kan det være med en arbeidspraksis?

# data[].attributes.body
Å snakke over hodet på hverandre

Å snakke for døve ører

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I denne teksten kan du lære om verbet å snakke. Vi bruker ofte en preposisjon etter å snakke. (Preposisjoner er: til, av, på, i og så videre.) Preposisjonen avgjør hvilken betydningen verbet snakke får. Vi bruker også adverb. Et adverb sier noe om verbet eller adjektivet.

Du vil også finne faste uttrykk med verbet å snakke.

Å snakke betyr å prate, samtale.

Å snakke om = samtale, diskutere en sak/tema

De snakker om prosjektet på jobben = De diskuterer prosjektet de jobber med på jobben. Temaet i samtalen deres er prosjektet på jobben.

Å snakke ut = å si hemmeligheter, dele privat informasjon, betro seg, si noe som ligger en på hjertet

Hun snakket ut til presten i kirken = Hun sa det hun ville si til presten i kirken. Hun fortalte presten hvordan hun egentlig hadde det. Hun fortalte presten alt.

Å snakke til = å henvende seg, men det kan også bety å kjefte på noen

Moren snakker til datteren sin = Moren henvender seg til datteren sin. Moren samtaler med datteren sin. Moren prater til datteren sin.

Å snakke for seg = tale sin sak, si sin mening, fortelle om saken sin

Han snakket for seg på møtet i borettslaget = Han talte sin sak på møtet i blokka der han bor. Han fortalte sin mening om ting ved stedet de bor.

Å snakke over seg = snakke i villelse, si ting som ikke er sant i raseri, feber osv

Hun snakket over seg mens hun var syk og hadde feber = Hun sa mye rart som ikke var sant da hun hadde influensa.

Å snakke ned = kritisere, si stygge ting om, forsøke å senke verdien av noe

Moren snakket ned vennene til datteren sin = Moren kritiserte vennene til datteren sin. Hun sa at vennene hennes ikk var bra.

Å snakke bort/vekk = bagatellisere, dekke over ved å si at feilene/problemene er mindre/ikke så farlige som de faktisk er.

Han prøvde å snakke bort feilene han hadde gjort = Han prøvde å få henne til å tro at feilene han hadde gjort, ikke var så farlige og alvorlige.

Å snakke i vei = snakke uten å tenke på om man sier for mye eller for lite, man sier det man vil

Hun snakket i vei om livet sitt = Hun fortalte alt av stort og smått som skjedde i livet. Hun fortalte om både store og små ting fra livet sitt.

Å snakke noen etter munnen = si seg enig med noen for å ikke å krangle/diskutere

Hun snakket han etter munnen = Hun sa ja til alt han sa for hun orket å diskutere med han.

Ingenting å snakke om = ikke nødvendig å si

Vi bruker også ingenting å snakke om når vi snakker om bagateller, små ting.

Å hjelpe andre i nød er ingenting å snakke om = Det er ikke nødvendig å fortelle alle at man hjelper andre. Å si til alle at man er snill og hjelpsom er ikke noe å man MÅ si. Det er handlingene som er viktige, og ikke personen som hjelper.

Å snakke rett fra leveren = snakke sant og ærlig

Han snakket rett fra leveren hos psykologen = Han fortalte helt ærlig om hvordan han hadde det og hva som er vanskelig for han hos psykologen. Han løy ikke eller pyntet på sannheten da psykologen ba han fortelle om livet sitt.

Å snakke noen rundt = overtale, få noen til å gjøre ting for seg

Hun klarer alltid å snakke faren sin rundt = Hun får faren sin til å gjøre det hun vil. Ber hun faren om å lese bok, så lser han bok for henne.

Og da er vi;

Ferdig snakket = det er ikke noe mer å si om den saken, samtalen er slutt, saken ligger død

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne teksten kan du lære om verbet å snakke. Vi bruker ofte en preposisjon etter å snakke. (Preposisjoner er: til, av, på, i og så videre.) Preposisjonen avgjør hvilken betydningen verbet snakke får. Vi bruker også adverb. Et adverb sier noe om verbet eller adjektivet.

# data[].attributes.body
Fra kl 10 til 12

Hos Heltidsoppfølging i 2. etasje