# data[].attributes.body
Kliima muutusega seonduvad märkamised

1. Temperatuuri tõus: Virumaal on viimastel aastakümnetel olnud suur temperatuuri tõusu, mis on üks kindel kliimamuutuse märk. Talved on muutunud pehmemaks ja suved kuumemaks ning kohalikud elanikud on seda tõenäoliselt märganud.

2. Ekstreemsed ilmastikunähtused: Kliimamuutuste tagajärjel on suurenenud  ilmastikunähtuste sagedus. Virumaal võivad ilmneda tugevad tormid, äärmuslikud sademed või pikaajalised põuaperioodid, mis võivad mõjutada piirkonna elanikke ja põllumajandust.

3. Looduslike elupaikade muutused: Kliimamuutused võivad mõjutada ka Virumaa looduslikke elupaiku. Näiteks võib temperatuuri tõus ja sademete muutus mõjutada metsi , soodustades teatud puuliikide levikut ja teiste taandumist. Samuti võib merevee taseme tõus mõjutada rannikualade ökosüsteeme ja elu.

Maria Must

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Kool on asutatud aastal 1861 ja on üks vanimaid koole Eestis. Kooli ajalugu on rikas ja ulatub tagasi aastasse 1804, kui asutati Haljala kihelkonna kool. Kool on läbi aegade olnud oluline osa Haljala kogukonnast ja on kasvatanud palju suurepäraseid inimesi.

Koolis on ka suurepärased spordiprogrammid, mis võimaldavad õpilastel õppida erinevaid spordialasid. Siin on suurepärane võimalus õppida ujumist, korvpalli, jalgpalli ja palju muud. Kooli õpetajad on suurepärased ja toetavad õpilasi igal sammul. Nad on alati valmis aitama õpilastel oma oskusi parandada ja oma eesmärke saavutada.

Maria Must

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Ontika paemurd on koduks kaunile loodusele. Siin on palju kauneid metsi, mis on koduks paljudele loomadele ja lindudele. Saate matkata läbi metsade ja nautida kauneid vaateid. Paemurru lähedal on kaunis juga, mis on suurepärane koht piltide tegemiseks.
paemurru kividel ronida ja nautida kauneid vaateid merele. See on suurepärane koht, kus veeta päev koos pere või sõpradega ja nautida kaunist loodust.

Maria Must

# data[].attributes.body
Kaunis rannikualal asuv küla, mis on tuntud oma traditsiooniliste majade ja kauni looduse kohta. Küla asub Lahemaa Rahvuspargis, mis on koduks kaunile metsadele, järvedele, jõgedele ja rannikualadele.
Küla lähedal asub kaunis rannikuala, kus saate nautida kauneid vaateid merele ja nautida päikeseloojangut. Siin on ka palju kalurikülasid, kus saate osta kohalikku mereandide ja kohaliku käsitööd.

Maria Must

# data[].attributes.body
Jüriöö jooks

Põhikoolis käies võtsin ma iga aasta osa Jüriöö jooksust ja suurem osa ajast suutsin jõuda esimese saja lõpetaja hulka.
Väiksemad klassid tegid ringi ümber haljala, aga vanemad klassid jooksid 7 kilomeetrit aasperest haljalasse tagasi.

Arnis Avar

# data[].attributes.body
Mina kuulun Simuna kihelkonna kogukonda. Kihelkonnad ei ole tänapäeval enam väga tähtsad aga ma tunnen, et minu koduküla ja kõiki teisi väikseid naaberkülasid saab hästi kokku võtta kihelkonna nimetusega. Mina ja kõik mu lähimad sõbrad oleme just nendes külades üles kasvanud ja siin koolis käinud, minu vanemad ja vanemad on siin kõik üles kasvanud, sellel kohal on ajalugu. Seega tunnen tugevat sidet enda ja selle kogukonnaga
Merilin

# data[].attributes.body
Kuulun ka naabruskonda oma naabritega  ja lähiümbruses elavate inimestega. Ning sõpruskonda ja perekonda.

Maria Must

# data[].attributes.body
Mina kuulun Hajala rahva kogukonda
Kuna olen seal elanud terve oma elu ja meil on ühised väärtused ja territooriaalsed tingimused.

Maria Must

# data[].attributes.body
Viru folk.

Ma mäletan viru folki hästi häguselt, õhtu oli ja käisin seal nüüdseks juba paar aastat tagasi kuid lõbus ja tore üritusv, vahva ,et viitsitakse teha selliseid üritusi.
Viru Folk on juba 15 aastat toimunud ja toimub ka see aasta

Maria Must

# data[].attributes.location_name
Sadala Põhikool, Kooli, Sadala, Jõgeva County

# data[].attributes.headline
Sadala Põhikool, Kooli, Sadala, Jõgeva County

# data[].attributes.subject
Sadala Põhikool, Kooli, Sadala, Jõgeva County

# data[].attributes.body
Sadala põhikool on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas (varem Torma vallas) Sadala asulas.

Kool asutati 1897.

Põhikool kus käis minu ema , midagi erilist ta nimetada ei osanud selle kohta kuid sadalas elab ka meie peretuttavad ja sugulased kelle lapsed on ka käinud sadala põhikoolis

Maria Must

# data[].attributes.body
Kantküla on minu ema süünni ja kodupaik, väga keeruline oli otsida pilti kantkülast kuna  endal mul pilte ei ole ja google ei andnud ka palju, kantkülas ei ole ma ka vägapalju aega veetnud vahetevahel käime hooldamas seda aga paar aastat tagasi võttis mu onu ,ema lapsepõlvekodu maha kuna katus kukkus sisse ja seda enam hooldada ei saanud, seal on ka minu onu ja tädi põllumaad ja käime seal tihti õunu varastamas ,sest sealt saab alati ime häid õunu.

Maria Must

# data[].attributes.body
Lähte Ühisgümnaasium on gümnaasium Tartu maakonnas Tartu vallas Lähte alevikus aadressil Õpetaja tänav 8. Kooli valdaja on Tartu Vallavalitsus. Kooli direktor on Üllar Loks. Õppimas on seal ~500 õpilast. Kus õppis ka minu isa gümnaasiumini välja

Lähte on minu isa sünni ja kodupaik kus elavad ka minu vanavanemad. Lähte on väiksem üsna kodune paik, eriti tihti enam sinna ei satu see on teiselpool Eestit ja vanavanemad elavad korteris ja sealväga palju teha ei ole, tartu kõnetab mind rohkem.

Maria Must

# data[].attributes.location_name
Simuna kirik, Allika, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Simuna kirik, Allika, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Simuna kirik, Allika, Simuna, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Minu vanaema oli üks minu eeskujusid. Ta elas kristlike tõekspidamiste järgi ja kirik oli talle väga tähtis koht, lähim kirik meile asub Simunas. Mina isiklikult ei ole kuidagi usklik ja ka mu pere ei ole kiriku tegevusega kursis aga ma olen tänulik enda vanaemale, et ta haris mind sellel teemal ja õpetas mulle enda maailmavaate kohta. Tunnen, et tänu temale oskan ma kõigiga arvestada. Samuti on enamus minu kadunud esivanematest on maetud Simuna kalmistule seega olen ma igavesti kuidagi Simuna ja selle piirkonnaga seotud.
Merilin

# data[].attributes.body
Uljaste järv on minu ja mu pere jaoks väga eriline paik. Miks ma selle punkti valisin, on see, et Uljaste asub Sonda külje all. Ma veetsin väga palju aega enda lapsepõlvest vanaema juures Sondas. Mul ei lähe mitte kunagi meelest suved, millal me ema ja vanaemaga käisime Uljastel ujumas, õhtuti mööda kaldaäärt jalutamas ja tädipojaga seal tunde sääski söötes kala püüdmas. See järv on minu jaoks väga mälestusrohke paik.

Maarja-Liis

# data[].attributes.body
Kõik minu vanavanemad on pärit Muugast ja siin lähedal asuvatest küladest. Kõik meie pere liikmed on käinud Muugas põhikoolis ja peale keskkooli lõpetamist otsustasid minu vanemad, et ei taha siit kaugemale kolida ja ehitasid maja kõrval külasse. Seega minu juured on kõik suht ühest kohast pärit ja olen väga tänulik, et saan elada siin kus minu esivanemaid mitmeid aastaid tagasi. Muugal on pikk ajalugu ja imeilus loodus maastik.
Merilin

# data[].attributes.location_name
AS Kunda Nordic Tsement, Jaama, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
AS Kunda Nordic Tsement, Jaama, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
AS Kunda Nordic Tsement, Jaama, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tsemenditehase rajas Kunda jõe äärde 1870. aastal Kunda mõisnik John Girard de Soucanton.

I tsemendivabriku peamiseks tehniliseks sõlmeks oli viiekorruseline jahvatusveski/klinkerveski hoone.

II vabriku valmis põhiliselt 1898. aasta lõpuks ja alustas tegevust 1899. aasta algul. Uus tehas oli moodsam nii tehnoloogialt kui ka seadmetelt, senine tooraine asendati lubjamergel lubjakiviga.

John Carl Girard de Soucanton (10/22. august 1826 Tallinn – 26. november/8. detsember 1896 Kunda) oli Kunda tsemenditehase asutaja.

Talle kuulusid Kunda ja Selja mõis. Ta oli Tallinna bürgermeistri ja kommertsnõuniku Johann Karl Girard de Soucantoni ja tema abikaasa Eleonora Christina Johanna (sündinud von Scheurmann) noorim poeg.

Kunda tsemenditehase ajalugu tutvustab Kunda tsemendimuuseum.

Maria Must

# data[].attributes.location_name
Kunda hüdroelektrijaam, Jõe, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda hüdroelektrijaam, Jõe, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kunda hüdroelektrijaam, Jõe, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kunda hüdroelektrijaam ehk Kunda vana hüdroelektrijaam, mis ehitati 1893 Kunda jõe ürgorgu, oli tolle aja Baltimaade ja Tsaari-Venemaa üks moodsamaid veejõuseadmeid.

Kunda jõe pikkus on 64 km ja langus 90 m, sellest Kunda mõisa ja mere vaheline langus on 38 m. Sellest tulenevalt on jõe energiaressurss päris suur. Seepärast asuti seda tehnika arenedes kohe ka ära kasutama.

2008. aastal võeti Kunda hüdroelektrijaam kultuurimälestisena kaitse alla. See on üks kolmest kaitse alla võetud hüdroelektrijaamast Eestis.

# data[].attributes.attachment_caption
Viru-Nigula naise rahvarõivad, 19. saj I pool

# data[].attributes.body
Viru-Nigula kihelkonna rahvarõivad kuuluvad Põhja-Eesti rahvarõivarühma.
Asendist tulenevalt oli siinsel rannarahval elav läbikäimine soomlastega, eriti Soome lahe saarte elanikega. Suur osa Viru-Nigula kihelkonnast kogutud ajaloolistest esemetest on saadud kahelt korjanduselt. 1911. aastal tegi vanavara kogumistööd talupidaja August Peitak. Kogutud esemed on ERMis.

Aino Voolmaa on Viru-Nigula kihelkonna kohta kogunud kirjeldavat materjali välitööde käigus 1954. aastal.

# data[].attributes.location_name
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Maarja kabel on varemetes kabel Viru-Nigula alevikus. See on Virumaa vanim kivist sakraalehitis. Kabeli varemed on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kabel on pühitsetud neitsi Maarjale.
Tänaseni pole selge, miks kabel ehitati. Arvatakse, et kabel võib olla mälestustähis 1268. aastal Viru-Nigula lähedal toimunud Liivi ordu ja Vene vägede lahingule. Pärast reformatsiooni 16. sajandil kabelit enam ei hooldatud. Kuna kabelit hakati hiljem seostama rahvaliku ebausuga, siis 17. sajandil lammutati kabel osaliselt ja see jäigi lagunema.
27. augustil 2022 organiseris eesti katoliiklik kirik palverännaku kabelisse, et paluda neitsi Maarjalt rahu maailmas, eriti Ukrainas.
Arnis Avar

# data[].attributes.body
Vasta mõisat on esmamainitud 1398. aastal. Enne 1919. aastat kuulus mõis Reinhold von Winklerile, kes oli vaimulik.
Kahekorruseline kelpkatusega peahoone püstitati 1800. aastal. Esimene korrus on madal soklikorrus ehk hoonet võib pidada ka kõrgel soklil asuvaks ühekorruseliseks ehitiseks. Hoones asub hetkel Vasta Põhikool. 2003. aasta kevadel avastati hoone ruumides kinni kaetud maalingud. Mõisast on säilinud ka mitmeid kõrvalhooneid. Osa neid asuvad poehoone ees väljakul ja osa neid eemal mõisa juurde suunduva tee lähedal. Seal asub ka hollandi tüüpi tuuliku kere.

# data[].attributes.location_name
Püha Nikolause kirik, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Püha Nikolause kirik, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Püha Nikolause kirik, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viru-Nigula Püha Nikolause kirik on Viru-Nigulas olen luterlik kirik. Kirik on pühitsetud kaitsepühakule Nikolausele.
Kirikut kasutab hetkel EELK Viru-Nigula kogudus.
Viru-Nigula kirik on Virumaa vanim kivikirik. Praegune kirik ehitati 1755. aastal ja asub sama koha peal, kus asus 13. sajandi teisel poolel ehitatud kirik, mis hävis Vene-Rootsi sõja käigus 1658. aastal.
Kirikukogudus ostis uue kiriku korjandusega saadud raha eest, mistõttu puudus kirikul patroon ning see oli ainulaadne juhtum Põhja-Eestis.
Patroon- kiriku kaitsepühak/ teksi kontektsis olevalt kiriku rahastaja või toetaja.

Maarja-Liis

# data[].attributes.location_name
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas on Lääne-Virumaa maakonnas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati  12.juuli 1936.
1940.aastal, Nõukogude okupatsiooni ajal lõhuti sammas.
Saksa okupatsiooni ajal, 9.augustil 1942, avati see sammas taasavati, kuid 1944.aasta sügisel uuel Nõukogude okupatsiooni ajal sammas lõhuti taas.
Mälestussammas taastati 22.juuli 1990 ning seisab seal tänase päevani.

Maarja-Liis

# data[].attributes.body
Keio Soomelt on endine Kultuuri- ja noorsootööjuht Viru-Nigula vallavalitsuses. Ta on ka LGBT+ filmifestivali Festhearti, Keio on olnud inimõiguste saadik alates 2020.aasta kevadest. Inimõiguste saadik on vabatahtlik, kes hoolib oma kodukoha turvatundest ja soovib seal inimõiguste olukorda edendada. "Kui sa tahad, et midagi muutub, pead nende asjadega tegelema ka väljaspool oma koduseinu." see sai selleks tõukejõuks, et korraldada Festheart.
Merilin

# data[].attributes.location_name
Kirikaia 2, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viru-Nigula Hariduse Selts on asutatud 30. juunil 2003. Nende üldine eesmärk on läbi omaalgatuse ja vabatahtliku tegevuse kaasata elanikke kohalikku elukeskkonda, tervist, haridust ja kultuuri väärtustama ning arendama.
Osad Seltsi tegevused sisaldavad näiteks:
• Ruumide rekonstrueerimine ja sisustuse hankimine
• Kohaliku (kultuuri)ajaloo jäädvustamine erinevate vahenditega.
• Loodusretked, hoogtööpäevad, mitmesugused kokkutulekud koos toetavate tegevustega
•  Koolitused ja õppereisid
•  Koostöö teiste seltside ja ühingutega.
• Noorte suvemaleva ja huvitegevuse organiseerimine.
• Heategevuskorjandused, -müügid ja  -kontserdid.
Merilin

# data[].attributes.body
Viru-Nigula Koduloomuuseum asub endisaegses pastoraadis, mis on ehitatud 13. sajandil. 1658. a rüüstas ja põletas Vene tsaar Aleksei kogu kirikumõisa ja kiriku. Kirikumõisa taastasid neli ümberkaudset mõisat. Muuseumis on väljapanekud erinevatest ajastutest. Nende hulgas ülevaated ja fotod Otto Wilhelm Masingu elust. Väljapanekud küüditamistest ja kolhoosiajast, vanad tööriistad, tarbeesemed ning ajutised näitused. Viru-Nigula Koduloomuuseum asutati 1986. aastal. Muuseumi juhataja on Viru-Nigula Hariduse Seltsi juhatuse liige Eha Piirsalu.

Merilin

# data[].attributes.body
Auküla ja üldiselt haljalat ümbritsev ala on minu jaoks koht, kus ma saan rahulikult olla ja mõtteid mõelda. Sõites rattaga kõrvalteede ja metsaradade järgi, avastada uusi otseteid läbi tuntud alade jne. Ma leian iga kord siit uue seikluse ja tihti kaotan ennast metsatukkade ja maa teede vahele tundideks ära. Peale rattaga sõitmist käin ma tihti ka öösel sellel alal ringi, sest kuuvalgus ja inimeste olematus annab kõikidele kohtadele uue maski, mis muudab nende tunnet ja atmosfääri. Öösel on ka minu kogemuste järgi tihti leida ka metsloomi, täpsemalt olen ma näinud oma jagu rebaseid, siile ja muid väikeseid elukaid.
Arnis Avar

# data[].attributes.body
Oandu koprarada on koht kus ma olen paar korda käinud, kord õe ja kord vendadega. Mulle meeldib sellistes radades ja kohtades käia, sest kontrast igapäevase eluga aitab mul kaduda teise maailma. Kõndides läbi metsa leian ma igas väikses asjas midagi huvitavat, erinevad hääled, tugevad lõhnad ja igasugused taimed. Tihti aga on mu lemmik puude kõikumine, lehtede sahin ja see looduse orkester, mille nad loovad. See rahuldav muusika, mis paneb sind tundma nagu väike osa suurest on mulle alati matkadel ja telkimisel kõige suuremat meelerahu toonud. Selle matkarada iseloomulikud kobraste märgid aga on endast ka huvitavad vaadata.
Arnis Avar

# data[].attributes.headline
Haljala paisjärv, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Haljala paisjärv, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Haljala paisjärv on minu jaoks mälestusi täis. Väiksemana käisime sõpradega peale kooli rahvamaja taga järves parte vaatamas, viskasime pudeleid vette ja loopisime neid müntidega, vahepeal kukkus(visati) keegi vee sisse ka.
On ka meeles kõik üritused, mis aastatega seal on toimunud: jaanituled, kooli spordiüritused, mäletan isegi sõjaväe näitust, kus sai järve peal sihtmärke lasta.
Nüüd aastaid hiljem käin ma ikka tihti hilja õhtul või ööpimeduses mööda selle kaldaid, vaatan kuidas pardid enda elusid elavad ja võtan endasse selle atmosfääri, mis selline veekogu kuuvalgel loob.
Arnis Avar

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark asub Eesti põhjarannikul, Lääne-Viru ja Harju maakondade piiril. See on Eesti suurim rahvuspark, mis hõlmab endas suurt hulka erinevaid looduslikke elupaiku, nagu metsad, rabad, järved ja rannikualad. Seal elab ka palju erinevaid loomi, näiteks karud, hundid ja kotkad. Rahvuspargis on palju matkaradu, kus saab nautida kaunist loodust ja loodusvaateid. Lisaks on seal ka palju ajaloolisi vaatamisväärsusi, nagu näiteks Sagadi mõis ja Palmse mõis. Lahemaa rahvuspark on suurepärane koht, kus nautida loodust ja veeta aega koos pere või sõpradega.

# data[].attributes.body
Ontika pankrannik asub Ida-Virumaal, Eesti põhjarannikul. See on kaunis looduslik koht, kus merevesi kohtub kõrgete kaljudega. Rannikul on palju erinevaid looduslikke elupaiku, nagu metsad ja rannaniidud. Seal on ka palju erinevaid taimi ja loomi, nagu näiteks hülged ja linnud. Pankrannikul on palju matkaradu, kust saab nautida kaunist loodust ja merevaadet. Ontika pankrannik on suurepärane koht, kus nautida loodust ja veeta päev matkates või lihtsalt merevaadet nautides.

# data[].attributes.body
Võsu rand asub Lääne-Virumaal, Eesti põhjarannikul. See on ilus liivarand, mis on umbes 2 km pikk ning asub kaunis looduses. Ranna ümbruses on männimetsad ja kaunid liivarannikud. Seal on palju erinevaid looduslikke elupaiku, nagu rannaniidud ja linnud. Vesi on tavaliselt puhas ja selge ning sobib hästi ujumiseks. Rand on ka populaarne surfamiseks ja purjetamiseks. Lisaks on rannas palju võimalusi sportimiseks, näiteks rannavõrkpalli mängimiseks. Võsu rand on suurepärane koht, kus nautida loodust ja veeta päev koos sõprade või perega.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus, mis ehitati 1471. aastal ja selle rajajaks loetakse ordumeister Johann Wolthus von Herset. Toolse ordulinnuse ehitamise põhjuseks peetakse sadama tekkimist 13.–14. sajandil. Ehitis pidi kaitsma sealset sadamat mereröövlite rüüsteretkede eest. Sadam ehitati keskajal praegustest ordulinnuse varemetest lääne poole jäävale lahele. Endisest sadamakohast on Toolse lahel säilinud keskaegse lainemurdja jäänused, mille rannapoolsel küljel asuski see sadam. Läbi aegade, on linnus üle elanud mitmeid sõdu ning saanud palju kannatada. Lõplikult purustati Toolse ordulinnus Põhjasõja päevil 18. sajandi alguses ja linnus hüljati.
Maarja-Liis

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Käsmu Meremuuseum asub alates 1993. aastast tsaariaegses kordonihoones. Muuseum tutvustab Käsmu laevaomanike ja kaptenite küla. Muinsuskaitse all olev muuseumimaja paikneb rannas ning seal samas asub ka Käsmu tuletorn. Muuseumi õuealal on 15 meetri kõrgune renoveeritud vaatetorn, NSVL aegne jäljeõppeplats ja pargimonument tähnikhirv, vana laevaehitusplatsi tähis, viikingilaev jms. Territooriumil toimuvad erinevad muuseumi üritused, teemapäevad, kontserdid, näidendid ja näitused. Soovi korral võib muuseumi välja rentida ning seal tähistada tähtpäevi. Muuseumil on olemas suitsusaun, suitsuahi, istumiseks kohandatud vana paat ja lehtla.

Maarja-Liis

# data[].attributes.body
Äntu tõelised pärlid on seal asuvad järved. Nii rohekassiniseid ja selgeveelisi järvi ei kohta kusagil mujal Baltimaades, neist suurimad on Sinijärv ja Valgejärv. Äntu Sinijärv paikneb Äntu maastikukaitseala territooriumil ja on Eesti kõige selgema veega järv, suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Imeilusa värvuse annavad järvedele järvede põhjas olev hele järvelubi koos ümbritseva välja kujunenud liigirikka ja omapärase loodusega. Äntu on väga rahulik paik matkamiseks, maastikukaitsealal paiknev looduse õpperada on vahelduva maastiku ja rikka loodusega. Rada kulgeb läbi eri metsatüüpide.
Merilin

# data[].attributes.body
Mohni saar asub tehniliselt Harju maakonnas aga see on osa Lahemaa looduspargist ja minu arvates väärt mainimist. Kauni loodusega Mohni saare vaatamisväärsusteks on ammustest aegadest laevameeste tähtsaks teejuhiks olnud Mohni tuletorn, nõukogude aegadest säilinud piirivalve abihooned, liivaluited, kivimosaiigid ning kaitsealune põlispuu Mohni pärn. Pärn on jäänuk kunagi saarel kasvanud võimsast pärna-tammemetsast mis legendi järgi maha põletati. Olen käinud Mohnil matkal ja see oli tõesti maagiline koht.
Merilin

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere riigigümnaasium on kõige uuem ese meie Lääne-Virumaa loos. Kõigi inimeste elus on üks suurimaid mälestusi lapsepõlves koolis käimine ja minu jaoks on see juba märgi jätnud. Alates Pikal tänaval, seal väikeses kuid hubases hoones, meie gümnaasiumi teekonda ja lõpuks peale pikka ootust saime me endale uue koolimaja. Uus koolimaja toetab sotsialiseerimist ja on muutnud koolis palju. Terve koolipere on segamini leidnud uusi sõpru ja tuttavaid.
Uue koolimaja asukoht on ka tähtis.
Paljud käivad iga päev vabadussõja mälestussambast mööda, palju käivad bussiga. Kooli asukoht aitab ka õpilastel linna sisse elada. Koolimaja on uus koht kus saab mälestusi teha ja Virumaaga lähedamaks saada
Arnis Avar

# data[].attributes.location_name
Luha, Kärmu, 45311 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Luha talu on mulle tähtis, sest see on koht mis tõi mind Lääne-Virumaale teises klassis. Peale üle Eesti elamist sain ma siit endale tõelise kodukoha, kus mul on häid mälestusi ja koha kuhu ma saan alati tagasi minna. Mulle jääb alati meelde, kuidas väiksena seal elades oli meil iga aasta suvel pere kokkutulek. Meid ei olnud palju, ainult mu koduperest, tädi ja tema lastest ja õdede-vendade partneritest, aga see oli tähtis kokkusaamine meil, kes olid üle maailma laiali. Pidu algas alati grillimise, vahukommide söömise, seiklustest saadud lugude jagamisega ja lõppes alati suure jaanitulega, kus oldi varahommikuni. Hiljuti ei ole me seda traditsiooni teinud, aga ma loodan et tulevikus saab seda uuesti teha, sest see on loonud mul ühenduse selle koha ja inimestega.
Arnis Avar

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere teater on minu jaoks väga mälestusterohke paik. 2019.aastal, kui minus tärkas huvi näitlemise ja teatri vastu, läksin ma Rakvere teartisse ja liitusin seal oleva Rakvere Linnanoorte näitetrupiga. Tundide pikkused proovid ja nädalavahetused, kus me veetsime trupiga hommikust õhtuni teatris proove tegemas ning mälestused sellest, kuidas peaproovide päevadel sai grimmiga keset Rakveret ringi jalutada, on mulle väga eriliseks saanud. Teatri õhkkond üleüldiselt on väga hea ja rahustav ning mul on sinna alati hea meel tagasi minna.
Maarja-Liis

# data[].attributes.body
Kirikupark
Ma arvan et kiriku park oli üks kõige mõnusam koht kus ma suvel aega veetsin lisaks omaenda kodu ja kodukohale. seal sai tehtud palju asju. inimesega aega veedetud,  otsuseid tehtud, parte toidetud mida tegelikult teha ei tohi ja olen targem ning enam partei toida. mulle meeldib ,et see ei ole linnast eraldatud ja seal on ikkagi võimalik tunda ennast hästi ja rahulikult kuid kõik on kättesaadav ja sa näed ka teisi inimesi. väga tore on minna sinna istuma või aega veetma sõpradega pärast pikka töö või koolipäeva mida ma olen ka tihti teinud ja millest on nii mõnigi hea mälestus tekkinud ja kavatsen neid see suvi juurdegi teha. Lisaks suvele oli see ka meie pika tänava asenduspinnale tõsiselt lähedal ja saimegi seal sõpradega vahetunnil istuda ja värsket õhku hingata (:
Maria

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Haljala rahvamaja tekitab minus väga palju vastuolulisi tundeid ja meenutab häid ja halbu mälestusi. Hääbuma kipuvad mälestused sellest, kuidas algklassides peale tunde sai sinna mindud ning klassikaaslastega aega veedetud. Hiljem meenuvad mulle mälestused minu kitarriõpingutest rahvamajas ja sellest, kuidas õhtuti peale tundi oli läbi metsa koos kitarriga väga hirmus koju kõndida. Kuid kõige meeldejäävamad mälestused Haljala rahvamajast on kindlasti kõik üritused ja aktused mis meil kooliga seal toimusid.
Maarja-Liis

# data[].attributes.body
Ojaäärse loodusmaja asub Lahemaa rahvuspargis kauni männimetsa põues Võsu jõe kaldal. Loodusmaja on mulle eriline kuna olen peaaegu neli aastat järjest seal laagris käinud enda sõpradega. Laager on noortele, kes on huvitatud loodusest ja looduskaitsest, mõlemad mulle väga tätsad teemad. Ojaäärse on mulle juba nagu teine kodu just nende inimeste pärast. Koos laagri seltskonnaga oleme avastanud Lahemaa rahvusparki, kohanud lahedaid inimesi kes käivad meile kõigest loodusega seonduvast rääkimas ja palju põnevat veel. Lahemaa on enda nime küll ära teeninud enda põneva ja mitmekesise maastiku pärast.
Merilin

# data[].attributes.location_name
Tallinna Ülikooli Rakvere kolledž, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Tallinna Ülikooli Rakvere kolledž, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Tallinna Ülikooli Rakvere kolledž, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Esimene koolipäev Rakvere Riigigümnaasiumis.
Kui riigikümnaasiumi hoone veel valmis polnud, läksid kõik 10.klassid Pikale tänavale asendus pindadele kooli aastat alustama. Meid võeti uude kooli vastu koolilaagriga, mis toimus samuti Pikal tänaval asuvas Tallinna Ülikooli kolledži hoones. Peale seda, alustasime õppetööga. Jaanuaris käisime esimest korda vaatamas valminud koolihoonet ning peagi kolisime Pikalt tänavalt asenduspinnalt välja ja alustasime õppetööd uues Rakvere riigigümnaasiumi koolihoones.

Maarja-Liis

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Linnus
Rakvere kindlus ja minu jaoks vägatähtis ja mälestusi täis paik. ma töötasin seal mitu aastat suviti ja sain seal hästi palju uusi sõpru ja nägime ka kohti kuhu muidu tavalisi inimesi tihtipeale ei lasta. See oli uus kogemus, kõik need lõbusad asjad mis seal juhtus ja töö ma seal tegin mis oli väga lõbus, sain jagada oma teadmisi ja näidata miks see koht oluline on ja teha inimestele see lõbusaks ,et mitte lihtsalt monoloogi pidada. Lähen sinna tööle ka selle aasta suvel ja saan jälle tuttavaks uute inimestega ja teha palju uusi mälestusi .
Maria

# data[].attributes.body
Muuga on väike küla Lääne-Virumaal ja minu kodu. Küla üks põhilisi sümboleid on Muuga mõis ja kaheksa aastat oli see minu koolimaja. Mõis kuulus kunagi baltisaksa päritoluga kunstnikule, Carl Timoleon von Neff'ile. Tundsin ennast alati väga uhkena, et käin nii ilusas ja hubases koolis. Kooli ümbritseb park ja küla on üleüldse väga looduslik. Kevade tulekut teavitasid linnud kes akna taga laulsid ja lilled mis parki kaunistasid.
Lisaks mõisala on Muugas veel mitu armsat kohta kus mulle meeldis peale kooli aega veeta.
Alati ootan suve, et saaksin enda põhikooli aegsete sõpradega Muugas rattaga ringi sõita ja vanu aegu meelde tuletada.
Merilin

# data[].attributes.body
Tudu järve või ka Tudu rabajärve teeb mulle eriliseks kõik need mälestused mis mul sealt tulnud on. See on üks mu lemmikuid kohti kus perega jalutamas või suvel ujumas käiia. Mäletan kui isa mind esimest korda sinna viis, järve ümbrus ei olnud tol hetkel veel uuendatud aga sama ilus, natuke raskemalt pääses lihtsalt ligi. Väike metsaonn on peaaegu ainuke asi mis on säilinud ja isa jutustas mulle kuidas ta noorena seal sõpradega käis ja onnis ööbis.
Järve ümbrus on väga rahulik ja vaikne, raba teeb koha peaaegu müstiliseks ja see on üleüldse väga ilus.
Merilin