# data[].attributes.location_name
Eesti SEJ settebassein, Auvere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Narvas asuvad settebasseinid on seotud Narva elektrijaama ja selle jäätmekäitlusega. Narva elektrijaam on Eesti suurim põlevkivienergia tootja ning selle käigus tekkivad põlevkivituhk ja põlevkiviküttel tekkinud jäägid suunatakse settebasseinidesse.
Settebasseinid on suured veekogud, kuhu kogutakse elektrijaama töötlemisprotsessist tulenevaid jääke, näiteks tuhka ja põlevkivituhka. Settebasseinide eesmärk on eraldada tahked osakesed vedelikust, võimaldades sel viisil vee puhastamist ja ringlussevõttu ning sette ladestamist kontrollitud aladele.
ettebasseinid ei ole üldjuhul turismiatraktsioonid ega mõeldud külastamiseks. Need on tööstuslikud rajatised, mis on mõeldud elektrijaama jäätmete käitlemiseks.

# data[].attributes.body
Lahemaa Rahvuspark on üks vanimaid ja suurimaid rahvusparke Eestis ning asub Lääne-Virumaal. See ala pakub suurepärase võimaluse kogeda ja näha kliimamuutuste mõjusid ning looduse ilu. Rahvuspargis leidub mitmekesiseid maastikke, sealhulgas liivarandu, kadastikke, sood, jõgesid ja järvi. Rahvuspargis saab matkata mööda hästi hooldatud matkaradu, uurida looduslikke elupaiku ning jälgida linnu- ja loomaliike. Seal on ka mitmeid vaateplatvorme, kust saab imetleda kauneid merevaateid või metsade vaikust. Lisaks sellele on Lahemaa Rahvuspark koduks mitmetele ajaloolistele ja kultuurilistele vaatamisväärsustele, sealhulgas Palmse mõisale, Sagadi mõisale ja Altja kaluriküla. Rahvuspargi külastamine annab võimaluse mõista looduse ja kliimamuutuste omavahelist seost ning väärtustada ja hoida meie keskkonda. See on üks vägev koht, kus saab nautida looduse ilu.

# data[].attributes.location_name
Käsmu poolsaar, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Käsmu poolsaar, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Käsmu poolsaar, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Käsmu poolsaarel on ilmnenud mitmeid märke kliimamuutusest, eriti seoses merevee taseme tõusuga. Kõrgem merevee tase on põhjustanud rannikuerosiooni, mis avaldub selgelt just Käsmu rannajoone muutustes. Mere tõusnud tase on ujutanud madalamaid alasid ja mõnel juhul kahjustanud kaldaniitude ja rannaäärsete taimede elupaiku.
Käsmu poolsaarel on ka selgeid märke kliimamuutusest läbi metsakoosluste muutuste. Kuivemad suved ja sagedasemad äärmuslikud ilmastikunähtused, nagu tugevad tuuled ja pikad põuaperioodid, on mõjutanud kohalikku metsa. Kuivades tingimustes on mõned puuliigid muutunud haavatavamaks haigustele ja kahjuritele ning osad puud on hakanud kuivama ja surema.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ontika paekallas on koht, kus on hästi näha pikaajalist kliimamuutuse mõju. Ontika pangas on kliimamuutuse mõju eriti märgata läbi rannakaljude erosiooni. Aastate jooksul on mere tase tõusnud ja tugevnenud tormid on suurendanud lainetuste mõju kaljudele. Selle tagajärjel on kaljude külgedelt murdunud ja kadunud suured kivimürakad ning tekkinud on sügavad ja järsemad lõhed kaljuserval.
Lisaks erosioonile on kliimamuutus mõjutanud ka Ontika panga taimestikku. Tugevnenud tuuled ja soojemad talved on toonud kaasa mitmete mereäärsete taimede taandumise. Traditsioonilised rannikul kasvavad taimeliigid on asendumas uute taimedega, mis on kohastunud kuivemate ja tuulisemate tingimustega.

# data[].attributes.body
Kohtla kaevanduspark-muuseum on oluline kultuuri objekt kogu virumaal. Siin peitub palju põnevat ja huvitavat ajalugu ja iga virulane peaks seda külastama. Kohtla Kaevanduspark-muuseum koosneb neljast osast:
- maa-alune kaevandusmuuseum, kaevurite tööpaigad ja mäetehnika töötavad näidised, sõiduvõimalus allmaaraudteel, endine lõhkeaineladu ning kaevanduskäikude labürint.
- kaevanduse pealmaarajatised, põlevkivi sorteerimiskompleks ja aherainemäed ning endise lahtise põlevkivikarjääri rekultiveeritavad alad ja karjääris asuv maailma suurim ekskavaator.
- kohtla-Nõmme Spordiklubi suusastaadion, sealne suusamaja kohtunike- ja puhkeruumide ning saunaga.
- Kohtla kaevanduse peahoones asuvad toitlustus- ja majutusasutused, nõupidamisruum ja digitaalfotostuudio.

# data[].attributes.location_name
Kohtla-Järve Põlevkivimuuseum / Museum of Oil Shale, Tuuslari, Kohtla-Järve, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kohtla-Järve Põlevkivimuuseum / Museum of Oil Shale, Tuuslari, Kohtla-Järve, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kohtla-Järve Põlevkivimuuseum / Museum of Oil Shale, Tuuslari, Kohtla-Järve, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kohtla-Järve Põlevkivimuuseum räägib põleva kivi lugu. Kus ja milleks seda kaevandati ja kaevandatakse ning mida sellest pruuniks kullaks kutsutud kivist tehakse? Tegemist on olulise kultuuripunktida virumaal ja seletab tähtsat ja huvitavat ajalugu. Tegemist on ainsa sellel valdkonnal tegeleva muuseumiga, mis muudab selle veelgi erilisemaks. Kuni 1999. aasta kevadeni asus muuseum Kohtla-Järve vanalinnas, endises Põlevkivi Tööstuse kontorihoones ja aastal 1998, kui Kohtla-Järve linnavalitsus võttis muuseumi riigilt üle. Alates 1. oktoobrist 2006 koondati Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi nime alla mitu seni eraldi tegutsenud näituste korraldamisega tegelenud muusemit, milleks olid Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi Valge Saal ja Vene Muuseumi Virtuaalne filiaal.

# data[].attributes.body
Keskkonnamõjudena ei osanud ma välja tuua kindlat kohta Lääne-Virumaal, vaid tooksin välja kuidas on suved muutunud ja kuidas see on mõjutanud sellist tavalist asja nagu rannas käimine.

Viimased suved on olnud väga soojad ja kuivad. Kui tavaliselt on randa minek olnud tavaline tegevus mida suvel teha, siis viimasel kahel suvel ei ole mitmel korral ma suutnud seda palavuse tõttu teha. Eelistan istuda pigem toas või hästi õhutatud ruumides. Lisaks on meie talved muutunud üsna ekstreemseks. Seda sai hästi kogeda sel talvel kui õues möllas torm Birgit ja isegi kooli minek oli raskendatud.

*punktina lisasin oma ühe lemmiku ranna

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasiumis on üks Väge Täis koolipere, õpilaste ning õpetajate näol. Me kõik oleme täis tahet ja jõudu, seda kooli edasi viia ja aktiivsena hoida. Õpilased on motiveeritud õppima ja õpetajad motiveeritud õpetama. Lisaks korraldame kogukonnana erinevaid üritusi ja loome ise kooli siseselt hea õpikeskkonna. Loome uusi traditsioone, mida tulevastele õpilastele üle kanda ja mille üle uhkust tunda.

Kogukonna tähtsaks mõtteviisiks on ka keskkond ning selle hoid, mis kajastub kogu kooli õppekavas ja igapäevaelus.

Sellesse kogukonda kuuluvad nii minu sõbrad kui ma ise ja tunnen uhkust meie väeka koolipere üle.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikool, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Rakvere U18 korvpallimeeskond (Liiva, 2023)

# data[].attributes.body
Kuulun Rakvere Spordikoolis korvpallimeeskonda. Seda kogukonda iseloomustab tahe tegutseda, teineteist toetamine. Grupis on loodud arenguks ühtne pinnas igaühele, kes kogukonnaliikmed on. Treeningud on igapäevased. Kogukonna teeb sellest grupist suuresti ühistegevus, väärtused korvpalli näol ning tegus eluviis. Kogemused korvpalliga puudutavad eelkõige hooajamänge, turniire ning vaba aega.

Üks kogemus on turniirivõit Tukumsis, Lätis. Ööbisime pigem vanemas kortermajas, hommikusöök oli müslibatoon ja heal juhul banaan. Turniir edenes kuidagi loomulikult, sammhaaval. Tegevuse käigus oli ka raskusi. Tuli ette ka mitteaustavaid kohtunikke, mis on pigem harv nähtus. Finaalkohtumine oli Keižarsmezši võistkonna vastu, mille suutsime tugeva vastase kiuste võita.

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu kivikülv on looduslikus võtmes "omapärane" paik. See on Eesti suurim kivikülv, kuhu on kokku kuhjunud suur hulk rändrahne. Nendest suurim, Matsikivi, on 4,3 m kõrge. Kivid pärinevad Soome ja Rootsi aladelt, siia sattusid need mandrilliustikega umbes 10000 aastat tagasi (Puhka Eestis, s.a.). Kivikülvi moodustavad u 400 ha alal paiknevad suured kivid. (Suuroja, K. & M. Suuroja., 2008)

Käsmu kivikülv asub Käsmu külas, mida on kustutud "kaptenite külaks". Seal töötas merekool ning kapten või tüürimees igas perekonnas oli pigem tavaline nähtus. Käsmule olid omapärased valged kaptenimajad ja kõrged lipumastid. (Puhka Eestis, s.a.)

Allikad:
https://www.puhkaeestis.ee/et/kasmu-kivikulv
https://et.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4smu_kivik%C3%BClv
https://www.puhkaeestis.ee/et/kasmu-kaptenite-kula

# data[].attributes.location_name
Aidu karjääri settebasseinid, Ida-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Aidu karjääri settebassein (Erakogu, s.a)

# data[].attributes.body
Tänased settebasseinid olid kunagi karjäärialad. Sealse kaevandustegevuse lõpetamisel hakkasid vanad autoteed veega täituma. Karjäärijärvede vesi on helesinine ja läbipaistev.
Paiga omapäraks on tema järsud nõlvad ja teed. Visit Estonia autor Julia Kivelä kirjutab: "Vahel tuleb jala all libisevate kivide tõttu neljakäpukil ronida või rattamatka puhul kahekesi ühte ratast üles tirida." (Kivelä, 2021)

Matkarajal on ujuparved, millega on võimalik teisele kaldale tõmmata. Juhul, kui parv on teisele poole kallast kinni jäänud, tuleb teisele kaldale ujuda või tuldud teed pidi tagasi minna. (Kivelä, 2023) Aidu karjääride vee uurimine ei ole Keskkonnaagentuuri riiklikus "seires" sees ning veekvaliteedi kohta leidub vähe informatsiooni. Ujuda võib tõenäoliselt ikka, kuid vee joomist pinnaveekogudest soovitatakse pigem vältida. (Pau, 2020)

Allikad:
https://www.puhkaeestis.ee/et/puhka-eestis/5-ohtlikku-kuid-kulastamist-vaart-kohta-eestis
https://forte.delfi.ee/artikkel/91628123/aidu-karjaari-veekogud-arkavad-elule-ahven-ja-luts-on-kohal

# data[].attributes.location_name
Langevoja juga, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Langevoja juga, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Langevoja juga, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Looduslikult vägev koht mida peab iga virumaalane nägema. Langevoja juga asub umbes ühe kilomeeri lõunas Sillamäe linnast. Joastikul on kaks astangut ja joast allpool kanjon laieneb ning süveneb. Kolmesaja meetri pärast peale alla langemist suubub oja Sõtke jõkke. Tegemist on allikatoitelise juaga, seega võib juga jääda vahest suvel kuivaks. Jõe ümbruses on loodud ka mitmed puhkekohad, kus aega veeta ja ilusat vaadet nautida.

# data[].attributes.location_name
Saka-Ontika-Toila pank – Eesti pikim katkematu pank, Pankranniku, Saka, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Saka-Ontika-Toila pank – Eesti pikim katkematu pank, Pankranniku, Saka, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Saka-Ontika-Toila pank – Eesti pikim katkematu pank, Pankranniku, Saka, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Saka-Ontika-Toila pankrannik on Balti klindi kõrgeim punkt ja kindlasti koht mida iga virumaalane peaks nägema. See on ka koht mida näitaksin külalistele. Tegemis on ka kõike pikema katkemata Balti klindi osaga ja tõeliselt ilus vaatepilt nii balti klindist kui merest, mille teisel poolel vaatab vastu Soome rannik. Pankranbniku keskmine kõrgus on 50 m ja selle tippkõrgus on 55,6 m. Rannikus on hästi näha erineva ajastu kivimeid ja meenutab justkui ajaloo raamatut. Balti klindi küljes asub ka Valaste juga, Eesti kõrgeim juga ja ka vaatepilt mida iga virumaalane peaks oma elu jooksu nägema.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ka Rakvere Riigigümnaasiumi õpilased ja töötajad moodustavad omavahel kogukonna ja nii samamoodi ka kõik teised koolid eraldi Virumaal. Meid iseloomustab ühtne eesmärk saada targemaks ja aidata teistel targemaks saada. Meid motiveerib siin õppida oma tulevik ja meie endi unistused. Me kõik käime Rakvere Riigigümnaasiumis pea iga päev ja see juba moodustab meist väikse kogukonna.

# data[].attributes.location_name
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Aqva Spordikeskus, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Võiks öelda, et Aqva spordikeskuse liikmed moodustavad mingil määral kogukonna. Meid iseloomustab ühine tegevus ja eesmärk olla tervislik ning liikuv. Aqva spordikeskuses on mitmeid erinevaid spordi tegemise vüimalusi. Näiteks nagu jõusaal, tennise mängimine ja muude erinevad spordialad. Käies iga nädal Aqva Spordikeskuses kohtun ma korduvalt samade inimestega ja see juba teeb meist väikse kogukonna.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Discgolfi park, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Rakvere Discgolfi raja algus (Veedla, 2023)

# data[].attributes.body
Teiseks olen Rakvere Discgolfi kogukonna liige. Rakvere Discgolfil on enda Facebooki leht, kuhu olen liikmeks astunud. Ise olen mängimisele viimasel ajal vähem tähelepanu pööranud, kuid loodan naasta ka mängimisele. Mängimise kõrvalt käiakse kõnealuses kogukonnas iga hooaeg ideid, kuidas rada arendada ning mida muuta võiks. Korraldatakse ka talguid, kus olen ühe korra osalenud. Populaarne on nädalamängude korraldamine, suvel nädalamängusari eri Virumaa paikades. Kogukonna teeb sellest grupist järjepidevus, ideede jagamine ning ellu viimine, võõra vara tagastamine erinevate grupiliikmete koostöö abil jms. 2021. aastal toimusid Rakvere Haigla kõrvalolevas metsas talgud, kuhu läksin sae, labida ning käruga. Neist viimast rakendati tol päeval pigem palju. Ilm oli niiske ning kandsin kummikuid. Kummikute kandmine ja kettagolfi mängimine oli mingil hetkel täiesti kogemata osa minust, just praktilise väärtuse, kuivade jalgade tagamise, tõttu. Kogukonna põhiline väärtus seisneb pigem inimeste heaolu ning tervise tagamisel, jagatakse liikumishuvi ning inimväärtuseid.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Keskväljak, Turu plats, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Keskväljak, Turu plats, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Keskväljak, Turu plats, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Valisin Rakvere Keskväljaku kultuurikohaks, sest sealt algas mitmeid aastaid Eesti Ööjooks.  Eesti Ööjooks on osavõtjate arvult kolmas rahvaspordiüritus Eestis. Tegemist on linnajooksuga, mis toimub pimedal ajal. Üritust korraldatakse alates 2011. aastast. Ka mina olen mõningad aastad sellest osa võtnud ning igakord oli see super kogemus. Rakvere Keskväljak ise on ka ilus koht, seal olen saanud kuulata ja vaadata atraktsioone ja paar korda olen saanud ka ise seal esineda. Keskväljakul asub ka Rakvere linna aukodanikule Arvo Pärdile pühendatud skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas".

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere ordulinnuses saab näha Rakverest pärit vanimaid arheoloogilisi leide. Nähes, kuidas sepp taob rauda, õppides tundma vanu eluviise, kõndides läbi piinakambritest - need kõik olid mulle väiksena üli lahedad kogemused. Samal ajal, kui sõitsin hobuse seljas, õppisin ka selle immiteeritud keskkonna järgi tolleaegsest elust ja olust. Rakvere linnuses on vaatamiseks avatud ka mitmed näitused, kus saab tutvuda linnuse ajaloo, timuka töö, keskaegsete ravivõtete ja mõõkade ajalooga.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
"Hotell laibaga" rääkis sellest, kuidas viis inimest, kes kellegi kunagi ära oli tapnud, lõid enda hotelli. Igal viiel inimesel oli enda päästik, mis teda kedagi tapma pani. Hotelli loomise idee tekkis neil mõrvarite eneseabigrupis, kuhu nad kogunesid ning psühholoogi pilgu all viibisid. Hiljem külastas seesama psühholoog loodud hotelli koos enda mehega, põhimõtteks oli mees nende viie inimese päästiku läbi ära tappa. Hotelli külastas samal ajal ka hotelliliidu esindaja, kes hotellile tärnide jagamise tarbeks ülevaatust korraldas. Hiljem leidsid hotelli töötajad fuajeest laiba ning algas peitmise, uurimise mäng, et teada saada, kes psühholoogi mõrvas.
Kestvus koos vaheajaga oli kokku 1h ja 50 minutit. Üritus toimus koostöös Endla ning Rakvere teatriga. Osades mängisid Carita Vaikjärv, Kadri Rämmeld, Priit Loog, Lii Tedre, Ireen Kennik, Fatme Helge Leevald, Tambet Seling ning Indrek Taalmaa.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
2022. - 2023. aastavahetusel käisin kuulamas, vaatamas Terminaatori kontsertit. Inimesi oli kokku kogunenud üsnagi suur hulk. Terminaatori kontsertit saatis valgusšou, kus pimedat õhtu taevast valgustasid projektorid. Terminaator esitas enda populaarsemaid tükke, millele rahvas kaasa laulis.  Enne aastavahetust jättis Terminaator enda loo pooleli, luges rahvaga koos sekundeid, ning hiljem jätkas loo esitamist. Kontsertile minek ja tulek talveilmaga sujus ladusalt. Ilutulestikku tundus vähem olevat, kui eelnevatel aastatel, ning see pakkus rõõmu. Meeldiv oli inimeste mõistlik suhtumine teineteisse.

# data[].attributes.body
Eelmise aasta suve juuli kuus käisin Võsu Rannafestivalil. Olin sinna tahtnud pikalt minna ja eelmine suvi avanes mul võimalus lõpuks minna. Tahtsin seal esinevadest artistidest kõige enam kuulda WATEVA. Nende looming on mulle väga meeldinud ja nende live oli tahtnud juba ammu kuulata. Mulle meeldis festivali juures just rahvas, kes kõik kaasa elasid ja oli näha, et kõigil oli lõbus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi - Nublu "Kohviku tuur"

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi - Nublu "Kohviku tuur"

# data[].attributes.body
Käisin eelmise suve augustis nublu tuuril. Tuur algas Rakvere Vallimäel. Tegemist oli nublu albumi tuuriga ning mulle olid kõik laulud tuttavad, kuna olin selle albumi varem mitmeid kordi läbi kuulanud. Oli väga äge kogemus ja sai palju kaasa lauldud. Nublu lived on alati energiat täis, nagu oli ka sellel kontserdil. Kindlasti eelmise suve üks kõrghetki.

# data[].attributes.body
Jõhvi on linn Kirde-Eestis, Jõhvi valla ja Ida-Viru maakonna halduskeskus ja on olnud mina vanaema kodukohaks juba mitu põlve. Linna põhjaservas voolab Pühajõgi, linna lõunaservas asub looduskaitsealune Jõhvi linna park. Jõhvi üks olulisemaid kohti on jõhvi kultuurikeskus, mis avati 1978. aasta sügisel ja kuulus esialgu Eesti Põlevkivile. Linn sai kultuurikeskuse omanikuks 1994. aasta augustis. Jõhvit on esimest korda mainitud külana 1241 Taani hindamisraamatus, kus oli omanikuks kirjas Taani kuningas. Küla mõisastati lõplikult 1760. aastate paiku, talupojad asustati ümber Purusse ja Tammikusse.

# data[].attributes.body
Eisma on väike küla Haljala vallas ja seal on olnud minu vanaema maakodu juba 3 põlve. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Eisma tähtsaim koht on eisma sadam. Eisma sadamas on 27 kaikohta ja slipp aluste veeskamiseks. Sadama navigatsiooniperiood kestab 1. maist 30. septembrini. Suviti korraldab sadam purjespordiõpet nii lastele kui ka noortele ja täiskasvanutele.

# data[].attributes.body
Küla läbib Kunda jõgi, millel 18. sajandi kaartide järgi on olnud külas kaks vesiveskit. Võhu on väike küla, kus on praeguseni tegutsev veinivabrik, kus toodetakse väga kuulsaid Eesti veini sorte nagu nt puuvilja- ja marjaveine. Seal lähedal asub ka aiand, kus kasvatatakse erinevaid puid ja istikuid. Kunagi olid seal loomalaudad, kus tegeleti karjakasvatusega. Lähedal on ka Küti mõis ja Küti saun, kus siiamaani külarahvas käib. Pärast sauna saavad inimesed minna rabajärve ujuma. Talvel on Võhu kuulus ka oma jääraja poolest. Lisaks toimetab seal juustuvabrik.

# data[].attributes.body
Viitnal on väga ilusad matkarjad ja võrratu loodus. Viitna rajal kõndides saab nautida imelisi vaateid „järvemägede“ – ooside ja mõhnade harjadelt järvedele ja metsale.  Matkarada läheb ümber järve, mis on omakorda kõrgendikul. Saad vaadata matkarajalt alla järvele. Seal on ka hea ujumiskoht ja puhas mets, kus kasvavad mustikad. Seal asub ka 15.sajandist tegutsenud Viitna kõrts. Viitna Kõrtsihoone on omataoliste seas vanemaid ja väärtuslikemaid Eestis säilinud samalaadsetest kõrtsidest.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Discgolfi park, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Discgolf ehk kettagolf (Foto: Rakvere Spordikeskus)

# data[].attributes.body
Rakvere discgolfi park on rajatud 2018. aastal ning asub Rakvere Haigla vahetusläheduses. Park on avatud igal aastaajal kõigile huvilistele tasuta (Rakvere Spordikeskus, 2022). Kahel järjestikul aastal koos selle aasta suvega on toimumas discgolfi maraton, kus korve rajal on 100, ning korvid on erinevatesse linnas asuvatesse paikadesse paigutatud.
Muuhulgas on Rakveresse loodud palju liikumisvõimalusi - Staadion, spordihalli ja koolide välijõulinnakud (lähiajal on ka Palermosse lisa oodata), Palermo mets. Kergliiklusteede võrgustik on loodud seesugune, et oleks võimalik linnaümbrusest linna muude liikumisvahenditegagi jõuda. Läbivaks punktiks siin on liikumine ning võimalused selleks. Nende olemasolu annab inimestele ka võimaluse leida liikumisharrastus, mis on neile meelepärane ning seeläbi enda tervist toetada.

Kasutatud allikad:
https://rakverespordikeskus.ee/discgolfi-park/

# data[].attributes.body
Kadrina on alevik Lääne-Viru maakonnas, Kadrina valla keskus.  Kadrina alevik on saanud nime püha Aleksandria Katariina ja 15.sajandist pärineva temanimelise Kadrina kiriku järgi, kus tegutseb Kadrina Katariina kogudus. Kadrina kiriku ümber on Kadrina kirikuaed. Alevikku läbib Loobu jõgi. Kadrina loodenurgas paikneb Kadrina paisjärv, mida hakati rajama 1990. aastate alguses Eesti Maaparandusprojektis koostatud Loobu jõe reguleerimise projekti alusel. Riigikorra vahetumise tõttu jäi ehitus pooleli, seetõttu jäi paisjärv ka planeeritud mahus välja kaevamata. Kadrina raudteejaam avati 1870. aastal, kui Eesti esimese raudteena valmis Balti Raudtee Seltsile kuulunud Balti raudtee. Kadrinas asutati 21. märtsil 1989 esimene Eesti kodanike komitee.

# data[].attributes.body
Tudulinna on väga vana küla, mida on esmalt mainitud 1583. aastal. Selles väikses külas asetsevad peaaegu kõrvuti ka kaks kirikut, mis on üpris ebatavaline nähtus. Selle taga on ka huvitav lugu. Nimelt läks kogudus lõhki.  Osa inimesi jäi koos Kuljusega vanasse puukirikusse, osa otsustas ehitada uue kiriku. Nii kerkiski aastatel 1938 - 1939 vanast kirikust paarisaja meetri kaugusele Tudulinna Rahukoguduse uus pühamu. See ehitati maakivist ning on praegu koguduse omanduses. Muinsuskaitseamet peab oluliseks, et haruldane hoone säiliks. Tegemist on 1766. aastal rajatud puukabeli baasil XIX sajandi keskel ehitatud kirikuga, mille sarnaseid on Eestis väga vähe alles jäänud.

Vana puukirik suleti 1947. aastal, kui kaks kogudust taas ühendati. Hoone anti mõni aasta hiljem kolhoosile ja muudeti aidaks. Pingistik ja orel viidi uude kirikusse. Kolhoos pani kuuekümnendatel aastatel nende asemele jahuveski.

# data[].attributes.attachment_caption
Silgulaat Kaupsaare sadamas, Mahu rannas (Foto: Virumaa Muuseumid SA)

# data[].attributes.body
Mahu (end. Maum; Maholm) (Heili Tarjan, 2013). Esimest korda on Mahu küla mainitud Taani hindamisraamatust aastal 1241 (Vikipeedia, 2022)

Enne 1871. aastat käisid Mahu rannakülade lapsed Koila ja Iila koolides. Malla mõis ehitas siis koolimaja Männikkülla. Mahu on olnud kodurannaks ka kuulsale piiritusevedajale Elmar Sarvele, kes seikles Mahu, Viru-Nigula, Kunda, Vergi, Loksa kandis ja naaberriikides Soomes, Lätis, Rootsis eelmise sajandi esimesel poolel ja keskel. Ta oli kuritegeliku taustaga - tagaotsitav, elas vale nime all ning omas rohke sisuga kortereid. Elmar Sarv tuli maadlemises Soome meistriks ning oli 1936. aasta Berliini olümpiamängude kandidaat.
Mahus loodi 11. mail 1949. a kolhoos "Lootus", esimeheks valiti Johannes Laever.
Mahu külaselts oli omaaja üks esimesi iseseivas vallas. Esimeseks juhiks sai Maie Takk. Hetkel on külaseltsi juht Sulev Salumäe. Mahu külaselts loodi 2003. aastal.
Hetkel valitseb Mahu külas enamasti rahu, seda sealtmaalt otsitaksegi. Oodatakse tagasi aega, kus sadamat ning kaluriküla külastaksid ka laevad. (Heili Tarjan, 2013)
Raul

Kasutatud allikad:
https://maaleht.delfi.ee/a/65665756
https://et.wikipedia.org/wiki/Mahu

# data[].attributes.attachment_link.title
Fail:Silgulaat Kaupsaare sadamas Mahu rannas1.jpg - Vikipeedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Klõpsa kuupäeva ja kellaaega, et näha sel ajahetkel kasutusel olnud failiversiooni. Kuupäev/kellaaeg Pisipilt Mõõtmed Kasutaja Kommentaar viimane 12. märts 2018, kell 17:04 2577 × 2061 (4,3 MB) EV Raudtee User created page with UploadWizard Seda faili kasutab järgmine lehekülg: Järgmised muud vikid kasutavad seda faili: Faili kasutus vikis fi.wikipedia.org

# data[].attributes.location_name
Simuna maantee 5, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Alar Kotli sündis Väike-Maarja köstri Johan Kotli perekonnas. Alghariduse sai ta kodukoolis.
Ta on õppinud Rakveres Viru maakonna reaalgümnaasiumis  aastatel 1915–1922. Tartus õppis ta aastatel 1922-1923, kus õppis Pallase kunstikoolis skulptuuri ja Tartu ülikoolis matemaatikat. Danzigi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskonnas omandas aastatel 1923 Arhitektikutse. Sealsamas oli ta ka assistendiks, seda aastatel 1927-1928. Kunstiharidust on ta seega omandanud nii Eestis kui ka Saksamaal. (Vikipeedia, 2022); (Väike-Maarja vald, 2018)
"Alar Kotli oli aastast 1930 Eesti Arhitektide Ühingu ja Rakenduskunstnike Ühingu ning aastast 1934 Insenerikoja liige. Ta osales Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu asutamises 1945. aastal ning oli selle esimeheks 1845-1950. aastatel ja aseesimeheks 1955–1963. aastatel. Lisaks kandis ta Riiginõukogu liikme valijamees ametinimetust, kuhu oli Kotli valitud Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse poolt." (Vikipeedia, 2022) Alar Kotli suri 4. oktoobril 1964. aastal Tallinnas ning on maetud Tallinna Metsakalmistule. (Väike-Maarja vald, 2018)
Kotli on tuntud ühiskondlike hoonete ja monumentide rajamise poolest. Ta on osalenud Tallinna laululava projekteerimises peaarhitektina, mis valmis 1958. aastal. Lisaks sellele kuulub tema suuremate tehtud tööde hulka Vikipeedia, 2022 ja Väike-Maarja vald, 2018 kohaselt vanematekodu Väike-Maarjas, Rakvere Vabaduse tänava gümnaasiumihoone ning Pauluse kirik selle lähistel, Kaitseliidu hoone Tartus, Pärnu pangahoone jpm. Väike-Maarja, 2018 kirjutab, et tema esimesteks loomeproduktideks oli vanematekodu ning algkoolimaja juurdeehitus Väike-Maarjas.

Alar Kotli tähtsus seisneb tema kunstiloomes. Kohalikule kogukonnale avaldub tema tähtsus tema projekteeritud haridusasutuse, näiteks 1935. aastal valminud tänase nimega Rakvere Vabaduse kooli näol. Tema mõju avaldub eri paigus Eestis, kus asuvad tema ideedest alguse saanud ehitised, mida on mainitud eelmises lõigus. Lisaks on minevikus antud välja Alar Kotli nimelist arhitektuuripreemiat, mille välja andmine lõpetati 1991. aastaga, preemia pälvis veidi enam kui aasta tagasi hingeliste seast lahkunud Leonhard Lapin (Vikipeedia, 2020).

Kasutatud allikad:
1. https://v-maarja.ee/vaike-maarja
2. https://et.wikipedia.org/wiki/Alar_Kotli
3. http://www.monument.ee/rakvere-linn/rakvere-alar-kotli
4. https://et.wikipedia.org/wiki/Alar_Kotli_arhitektuuripreemia

# data[].attributes.attachment_caption
Pea sajand tagasi iseseisvunud Eesti riik vajas loomise eel ja järel sügava missioonitundega inimesi, kellest üks oli Viljandimaalt Virumaale jõudnud koolmeiste

# data[].attributes.body
Elulugu:

Nooruspõlv

Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas Mõnnaste külas 16. jaanuaril 1881. aastal sündinud Märt Meos oli Hendriku talu viies laps. Silmaringi laiendamiseks ja hariduse saamiseks seadis ta koos kahe noorema vennaga sammud kodust väljapoole.

Kümneaastaselt alustas Märt Meos kooliteed Kuresaare vallakoolis, järgnesid õpiaastad Tarvastu kihelkonnakoolis 1892–1897 ning edasi Tartu Õpetajate Seminaris aastatel 1897–1901. Kuna Tartu Õpetajate Seminari võeti vastu 16-aastaseid noori, tuli Märt Meosel kihelkonnakooli kolmeaastase kursuse järel, enne seminari astumist, veel kaks aastat kihelkonnakoolis õppida.

1907. aasta suvel valiti Märt Meos Jakob Tamme surma järel Väike-Maarja kihelkonnakooli juhatajaks. Tegelikult pidi uueks juhatajaks saama Alatskivilt pärit ja ärksaid koolmeistreid ning kirjamehi ühendavas Väike-Maarja parnassis tegutsenud Kaarel Krimm, kuid jäi valimistele tulemata ja soovitas kirjalikult sellele kohale oma sõpra Märt Meost, keda ta Jakob Tamme järeltulijaks kohase arvas olevat.

Saavutused:

Märt Meosel õnnestus juba oma esimesel tööletuleku aastal oktoobris 1907 ühendada kihelkonnakool Väike-Maarja tütarlastekooliga haridusasutuste majandusliku aluse tugevdamiseks. Märt Meos oli üks põhimõttekindlatest koolmeistritest, keda noor Eesti riik edenemiseks väga vajas ja ta saavutas Eesti kooli ülesehitajana Virumaal märkimisväärseid tulemusi just töösse põhjalikult süvenemisega. Virumaa vanima segagümnaasiumi ehk Väike-Maarja Gümnaasiumi ühe loojana andis ta olulise võimaluse kvaliteetse hariduse kättesaadavuse suurendamiseks maapiirkonnas.

Tähtsus:

Märt Meos oli 1934. aastal Eesti Koolinõunikkude Ühingu poolt korraldatud esimeste riiklike testide läbiviija ja kokkuvõtete koostaja emakeele aines. Märt Meos viis läbi mitmed muudatused õppeainete omandamise osas metoodika abil, mis pani õpilased ise reaalselt mõtlema.

Eesti haridussüsteemi edendaja, Virumaa koolinõunik ja mitmete metoodiliste materjalide koostaja Märt Meos on oluliselt kaasa rääkinud Virumaa, eriti aga Väike-Maarja hariduselu, omakultuuri ja rahvusliku iseteadvuse arendamisel. Eelnimetatus edu saavutamiseks pidi Märt Meos kahtlemata olema loominguline ja uuendusmeelne, nõudlik nii iseenda, õpilaste kui ka alluvate vastu, korrektne ja sihikindel ning eesmärkide väsimatu elluviija.

https://muuseum.v-maarja.eu/mart-meos/

# data[].attributes.body
Elulugu:

Georg Lurich sündis 22. aprillil 1876. aastal Väike-Maarja külas Viru maakonnas Venemaa Keisririigis (nüüd Lääne-Viru maakond, Eesti). Ta oli kaupmehe nimega Jüri Luri poeg. Pärast Peterburi kaasaegse kooli (tänapäeval Tallinna Reaalkool) lõpetamist 1894. aastal sõitis ta St. Peterburgi, Venemaale, kus ta treenis tõstmist ja maadlust. Lurichist sai esimene eestlane, kes püstitas maailmarekordeid tõstmises. Eesti avalikkus käis tema matšidel innukalt ning Lurichi populaarsus tema kodumaal tõusis. Aastatel 1897-1898 tuuritas Lurich mööda Eestit ja tema edu aitas populaarsust koguda Eesti sportlastel ning tosinad spordiklubid asutati.

Saavutused:

Lurich püstitas ligikaudu 40 maailmarekordit, sest tõstespordi maailmarekorditeks loeti tollal ka vastupidavus- ja vigurtõsteid. Kuulus oli Lurichi sild, mida ta suutis teha ka tavalisel toolil. Maadleja näitas oma jõudu, kui lasi sillas olles oma rinnale istuda neljal raskel mehel.

Tähtsus:

1899. aasta sügisel sõitis Lurich oma esimesele turneele Lääne-Euroopas, võisteldes seal nii maadluses kui raskuste tõstmises. Mitmete tugevate maadlejate alistamine ja atraktiivne esinemismaneer muutsid tema nime peagi Euroopa maadlusmattidel kuumaks kaubaks. Olulised võidud tulid talle turniiridel Hamburgis (1901), Riias (1902), Budapestis (1906), Lissabonis (1907) jm. Sellega tõstis ta ka Eesti maadlejate au.

https://et.wikipedia.org/wiki/Georg_Lurich

https://en.wikipedia.org/wiki/Georg_Lurich

https://www.folklore.ee/rl/inste/ars/Lurich.htm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Georg Lurich (22 April [ O.S. 10 April] 1876 - 20 January 1920) was an Estonian Greco-Roman wrestler and strongman of the early 20th century. Lurich was also the trainer of Estonian wrestlers and weightlifters Georg Hackenschmidt and Aleksander Aberg.

Born Georg Luri on 22 April 1876 in the village of Väike-Maarja in Viru County, Russian Empire (now Lääne-Viru County, Estonia), he was a son of a shopkeeper named Jüri Luri. Although ethnically Estonian, his family later altered their surname to Lurich after changing religious congregations from a Lutheran Estonian congregation to a predominantly ethnic Baltic German congregation. Lurich's family believed members of the German congregation had better possibilities to educate their children in town schools. Although they changed their surname, Georg suffered physical and mental persecution from mostly Baltic German fellow schoolmates. This situation was the main reason why he began training his body. He studied information about how to train from German-language books. Lurich began participating in sporting activities at an early age.[citation needed ]

After graduating from Peter's Modern School in Tallinn (today, Tallinn Secondary School of Science) in 1894, he travelled to St. Petersburg, Russia where he practised weightlifting and wrestling under the supervision of Polish athletics coach Dr. Władysław Krajewski. Lurich performed in St. Petersburg's summer gardens, competed with local wrestlers and made various lifting demonstrations together with fellow strongman Gustav Boesberg. His popularity convinced him to follow a career in as a professional athlete.

Lurich became the first Estonian to set world weightlifting records. The Estonian public eagerly attended his matches and Lurich's popularity in his homeland soared. From 1897 to 1898 Lurich toured Estonia and his successes helped popularize athletics in Estonia and dozens of athletic clubs were established. In 1896, Lurich befriended an 18-year-old fellow countryman by the name of Georg Hackenschmidt and began to train the young man. Hackenschmidt would later go on to create a name for himself in weightlifting and wrestling.

Prior to World War I, Lurich, along with friend and fellow Estonian wrestler Aleksander Aberg travelled to the United States to perform for American audiences. Lurich performed in free-style wrestling matches in the United States between 1913 and 1917. Lurich wrestled American world wrestling champion and title holder Frank Gotch in Kansas City in 1913, but lost what would be Gotch's final match.

After returning home via Japan, China and Russia in 1917 they arrived in Estonia in the autumn. They participated in a wrestling tournament in the capital city of Tallinn that remained unfinished due to the approach of German troops. The two athletes went to Saint Petersburg and on to southern Russia. The Russian Civil War meant an end to work in Saint Petersburg and Moscow. Conditions seemed better in the southern region, which was controlled by the White Army. However, the war spread and the men had to flee further inside Russia. They became stranded in a far corner of southern Russia in the village of Armavir. Their initial aim was to leave Russia across the Black Sea by boat.

Things took a dramatic turn in Armavir at the beginning of 1920. The fighting reached them, the town changed hands several times, many civilians perished, and there were many funerals. A warm winter brought about an epidemic of typhoid fever. Due to the war, medical aid was difficult to obtain. Lurich fell ill first and died on 20 January 1920. Aberg had also become infected with typhus, but managed to defeat the illness. However, he rushed his recovery, caught pneumonia, and died on 15 February 1920. The wrestlers were buried in one grave in the Armavir German cemetery.

Following Georg Lurich's death on 20 January 1920 at the age of 43, many Estonians began embellishing his accomplishments with such voracity that Lurich's legend began taking on an almost mythological light. Folk tales abounded in rural Estonia and continue to years after Lurich's death. The following excerpt is an example of a Georg Lurich folk tale that has become popular amongst residents of Väike-Maarja, Estonia and was transcribed by Estonian author Kalle Voolaid:

"One hot and sunny summer day Lurich had been sitting on a hill slope in Väike-Maarja and when the heat was becoming too much for him, he ran down into the valley to freshen himself up with cool spring water. While running he hit his foot against a rock and fell on all fours on the stone. Then he stood up, went to the spring, put his feet and hands in the spring and washed with spring water. That is where he got the great strength, he had taken that rock against which he had hit his foot, and played with it as if it were a potato. That rock is said to be still there on the edge of Väike-Maarja memorial hill, covered with moss."

In 1912, Estonian sculptor Amandus Adamson cast a bronze statue of Lurich titled "Champion" which won the 1912 Paris Olympic artist contest. Lurich was also the inspirational model for a plaster of paris sculpture by Adamson titled " Kalevipoeg at the Gates of Hell" (Estonian: "Kalevipoeg põrgu väravas") in 1922.

Lurich remains one of the most beloved figures in Estonia to this day. Large tour groups now visit Lurich's memorial stone in Väike-Maarja on Aia Street.

The international Georg Lurich Memorial in Greco-Roman wrestling is held annually in Estonia from 1956.

On 22 April 2018 Lurich's statue was opened in Väike-Maarja.

In English:

In Estonian:

Georg Lurich by Olaf Langsepp (1958) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.

Eesti raskejõustiku ajaloost by Georg Kristjanson (1973) Tallinn: Eesti Raamat.

Lurich Ameerikas by Voldemar Veedam (1981) Toronto: Oma Press Ltd

Lurich by Paavo Kivine (2011) Tallinn: Olympia

# data[].attributes.attachment_link.description
Georg Lurich (22 April [ O.S. 10 April] 1876 - 20 January 1920) was an Estonian Greco-Roman wrestler and strongman of the early 20th century. Lurich was also the trainer of Estonian wrestlers and weightlifters Georg Hackenschmidt and Aleksander Aberg.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja mehe rahvarõivaste põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid ja peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätiti tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas.
Rahvarõiva põhivärvid: tumesinine, punane (säärepaelad)
Materjalideks olid linane ja/või takune riie.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.
Rahvarõiva põhivärvid: must, valge, sinine, roheline, kollane, punane ja pruun.
Materjalideks olid linane ja/või takune riie.

# data[].attributes.body
Pärimuslugu 1 :

Porkuni loss oli veega piiratud ja lossi torn paistis merele, see eksitas laevu ja torn võeti maha või lasti see Kadrikuninga ajal puruks. Jutustaja mälestuse ajal ehitas härra uue torni, kuhu pani kella.

Pärimuslugu 2 :

Vao mõisast lõuna poole, jõe kaldal olnud kabel, kuhu maeti surnuid. Jutustaja mälestuse ajal poisid kaevanud kord sealt uksepiidad välja, mõisnik lasknud kohe kinni ajada.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja kihelkonnas räägitakse keskmurret.

Kolm Väike-Maarja kihelkonna vanasõna:
1. Anna kurjale tilka verd, pärast võtab kuri hinge.
2. Ega kroonu leib ei lõppe.
3. Ega vihmavesi katuselle jää.

# data[].attributes.location_name
Ebavere mägi, Ebavere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Ebavere mäe matkarada (Foto: Heidi Tooming)

# data[].attributes.body
Hiies iseenese ülalpidamisoskust peetakse Auli Küti ja Ahti Kaasiku poolt osakeseks põlisteks headest kommetest. Hiiereeglites on kirjas, et kirjutamata reeglid on kõigile võrdselt kehtivad. Lisaks on nendest teadlik olemine vajalik Eesti kohalikele elanikele ja võõramaalastele. Peamiselt on tarvilik teada kuute peamist põhimõtet, millest kinni pidada. 1.) on hiie kui surnuaia kohtlemine. Tuleks meeles pidada sarnast paiga rahu sälimist. 2.) toetab hiis neid, kes teda hoiavad ning karistada saavad teda rikkuvad isikud. 3.) tuleb pühapaigale edasi liikuda jalgsi ning masinad tuleb hiiest eemale jätta. 4.) tohib, sarnaselt kalmistuga, hiielt endaga kaasa võtta vaid prügi. Muu seal kasvav jäetakse sinnapaika. 5.) hoidutakse üldisest vägivallast, nii inimeste kui ka looduse vastu. 6.) tohib hiieallikast võtta joogi- ja ravivett, tasuks on valge münt, hõbeda kaabitamine allikasse või paela, riideriba sidumine kaldal kasvava puu külge.

# data[].attributes.body
Eesti filmi- ja teatritegevustes on Kaljo Kiisk (pildil) tuntud kui näitleja ja režissöörina. Ta sündis Vaivina külas Voka vallas 3. detsembril 1925. aastal. Rakvere 1. Keskkooli (praeguse Vabaduse kooli), Tallinna Polütehnilise Instituudi ja A. Lunatšarski nimelise Teatriinstituudi Eesti stuudio lõpetanud Kiisk suri Tallinnas, 20. septembril 2007. aastal. (EFIS, s.a.) Ta oli Eesti Teatriliidu, Kinoliidu ja Näitlejate liidu liige. Kiisast on loodud 2004. aastal elulooline dokumentaalfilm film, mis kannab pealkirja "Sest ma nagu linnuke". Kiisk on teinud rohkem mängufilme, kui keegi teine eestlane, kokku 17 täispikka mängufilmi. (EFIS, s.a.); (Eesti Entsüklopeedia, s.a.) Alates 2010. aastast peetakse tema nime kandvat noore filmitegija stipendiumikonkurssi. Eestis Skulptuur Kaljo Kiisast püstitati Jõhvi kontsertimaja ette 2013. aastal. Skulptuuri avamine oli seotud Kaljo Kiisa 88. sünniaastapäevaga. (Sirp, 2013) Kiisa mängufilmide repeturaari kolmeks olulisemaks teoseks on kultuuriajakirjas Sirp nimetatud "Hullumeelsust", "Nipernaadit" ja "Saja aasta pärast mais". Kaljo Kiisa laiemaks ja suuremaks tähenduslikkuseks Eestile võib pidada Eesti filminduse ajaloo kujundamist. (Sirp, 2007)

# data[].attributes.body
Lavi allikas on ohvriallikas Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pandivere kõrgustiku idaosas.

Allikas piirneb Männikvälja mõhnastikuga, mille külgedel langeallikad avanevad. Allikate summaarne vooluhulk on 108–441 l/s.

Allikas on arheoloogiamälestisena muinsuskaitse all.
Lavi allikad Lääne-Virumaal on tuntud juba igiammusest ajast oma tervendava, värskendava ja parandava toime poolest. Selle tunnistajateks on ka lähistel asuvad kultusekivi ja ohvrimänd.

Teame nüüd, et hinnalisel Lavi allikaveel on tõepoolest kõik looduslikult täiusliku vee omadused, paiknedes Pandivere, Eesti “loodusliku veetorni” jalamil.
Lavi allikavesi on vabavooluga filtreerunud – läbi lubjakivide mineraliseerunud ja liivakivide puhastunud.

https://veekuller.com/lavi-allikavesi/
https://et.wikipedia.org/wiki/Lavi_allikas

# data[].attributes.attachment_link.description
Lavi allikas on ohvriallikas Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pandivere kõrgustiku idaosas.

# data[].attributes.body
Balti klint  on järsak, mis on tekkinud kahe suure maakoore struktuuri – Fennoskandia kilbi ja Ida-Euroopa platvormi vahelisele piirile.

Balti klint ulatub Rootsist Ölandi saarelt läbi Läänemere, mööda Eesti põhjarannikut ning Venemaad kuni Laadoga järveni. Linnulennult on klindi pikkus umbes 1200 km, mööda klindiserva umbes 1600 km. Klint koosneb Paleosoikumi settekivimitest. Balti klint jaguneb neljaks osaks:

Ölandi klint

Läänemere klint

Põhja-Eesti klint

Ingeri klint

Suurem osa klindist paikneb Eestis ning seda osa nimetatakse Põhja-Eesti klindiks või Põhja-Eesti pangaks.

Balti klindi tekkeprotsessi kohta on mitmesuguseid hüpoteese, seega päris selge klindiastangu tekkelugu pole.

https://et.wikipedia.org/wiki/Balti_klint

# data[].attributes.body
Kuna vahepeal tekib huvi vaadata paari uut tehtud huvitavat filmi, siis on Rakvere Kino just hea koht, kus käia. Rakvere Kino kõrval on olemas samuti Rakvere Teater. Mõlemas hoones on koos sõpradega hea meelt lahutada. Rakvere Kinos ma käin tihti ja mulle meeldib seal filme vaatamas käia. See on samuti heas kohas, kuna lähedal saad nautida värsket õhku pargis ja kasvõi seal pidada pikniku. Martin Kraeme

# data[].attributes.location_name
Aqva Hotel & Spa, Parkali, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Aqva Hotel & Spa, Parkali, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Aqva Hotel & Spa, Parkali, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vahepeal on hea käia lõõgastumas ja ujumas Aqva Veekeskuses. Seal on palju võimalusi ja mugavusi. Olen seal käinud alates kooli minekust ning käin seal väga tihti ning tavaliselt kooliga. Väikse koolipoisina suutsin ma riietusruumi alati enda shampooni pudeleid maha unustada ning pärast neid seal ei leidnud. Mulle on terve elu meeldinud käia ujumas, kuna see on nii lõõgastav tegevus. See koht meeldib mulle väga Rakveres ja see on mulle terveks mu eluks mulle oluliseks kohaks. Martin Kraeme

# data[].attributes.body
Eisma rand on üks hea koht, kus käia suveti ujumas. Mulle meeldib seal käia, kuna seal on hästi rahulik ja vaikne. Käin seal iga suvi ning peamiselt oma enda lähedaste ja perekonnaga. Olen seal käinud väiksest poisist saati ning see on väga tähtsaks mulle muutunud. Olen samuti ka seal lähistel käinud telkimas mitu korda. Seal lähedal asub Vainupea rand ning see on samuti väga tähtis mulle. Eisma rannas telkimisest meenub mulle ka üks lugu, kus telkides hakkas vihma sadama ning olime sunnitud perekonna ja lähedastega sealt lahkuma. See koht ei lähe mul iialgi meelest ning hoian neid mälestusi meeles.  Martin Kraeme

# data[].attributes.body
Purtse jõgi saab alguse Punasoo idaservast Lääne-Virumaal ja suubub Soome Lahte. Purtse jõgi pikkuselt 51km. Antud jõgi on üks Eesti kärestikurikkamaid jõgesid. Varem oli Purtse jõgi Eesti üks tähtsamaid jõgesid kus sai püüda lõhet, kuid kui 1930-ndatatel Kiviõlis hakati põlevkiviõli tootma, siis tekkinud reovesi suunati Purtse jõkke ning siinsed kalavarud said ohtralt kannatada. Tänu sellele, seda jõge enam lõhejõeks ei kutsuta, kuid mõni kalamees on mõne üksiku lõhe ja meriforelli välja tõmmanud. Samuti ujub jões vähesel määral viker- ja jõeforelli.

https://et.wikipedia.org/wiki/Purtse_j%C3%B5gi

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kundast 4 km Kohala suunas asuv Lammasmägi on üks vanimaid inimasulapaiku Eestis. Asulakoht leiti 1886. Leidudest järeldus, et keskmise kiviaja küttide ja kalastajate asulas elati 8700-4950 eKr. Kui hiljem leiti mujal sarnase vormiga luuriistu, hakati seda mesoliitikumi kultuuri kõige rikkalikuma asukoha järgi nimetama Kunda kultuuriks. Täna meenutab endist asulat Lammasmäeks nimetatud rohtunud küngas.
Kuda Lammasmäe teeb eriliseks see, et säilinud on rohkelt luust ja sarvest tööriistu.

https://www.puhkaeestis.ee/et/kunda-lammasmagi

# data[].attributes.attachment_caption
Panoraam 2020. aasta augustikuust; pildil kujutatud külgedel asuvad poolsaared, pildi keskel on minu ema ja Ehalkivi. (Foto: Raul Lillmets)

# data[].attributes.body
Eestis asuvad Põhja-Euroopa suurimad rändrahnud. Neist kaheksa asuvad Eestis, teised kaks asuvad Taanis. Rändrahnud liikusid siia poole tugeva vee jõul Fennoskandia poolt. Kõnealused kivimid on kristalsed ja tugevad. Kui tugev vesi taandus, jäid suurkivid Eesti erikohtadesse, neist üks Letipeale. (Kont, 2023) Letipeal asuv rändrahn on tuntud kui Ehalkivi, ka Ehakivi, Linnukivi. Inglise keeles on rahnul nimeks Sunset Glow Boulder. Ehalkivi asub Lääne-Virumaal, Letipea rannikuvetes. Ehalkivi läheduses asub hulganisti suve- ja elumajasid. Lisaks asub rändrahnu läheduses ka torniga radar, mis Soome lahel toimuvat seirab. Ehalkivi hoiab Põhja-Euroopa kvaternaarse jäätumisala suurima maismaal asuva rändrahnu austavat tiitlit (Viru-Nigula Vallavalitsus, s.a.). Ise olen külastanud Ehalkivi ja sellega seoses ka Letipead, küll vaid korraks läbi sõites, mitmel korral. Esimene kord oli Keskkonnaameti spetsialistiga, kui olin noorem, teine kord toimus peaaegu kolme aasta tagusel suvel, siis külastasin asukohta emaga. Minu kogemus näitab, et kuulda ja näha võib ka piirkonnakohaste lindude tegutsemist. Esindatud olid tol hetkel luiged ja aigrud. Esimesi võib näha vees ujumas, teisi läheduses lendamas. Kivi juurde pääsemiseks tuleb läbida lähikesem rada rannikuniitudel leiduvate taimede vahelt. Neist massidele ehk ühtedeks tuntumateks pilliroog ja kõrkjad. Kivile lisaks võib avaneda hea vaade kõrvalasuvatele poolsaartele. Minu kogemus näitab, et kuulda ja näha võib ka piirkonnakohaste lindude tegutsemist. Esindatud olid tol hetkel luiged ja aigrud. Esimesi võib näha vees ujumas, teisi läheduses lendamas. Asukoht on võrdlemisi kergesti ligipääsetav ning piiranguid kehtestatud ei ole. Auto tuleb siiski parkida lähedal asuvasse parklasse.
Raul

# data[].attributes.location_name
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Poruni jõgi. Poruni ürgmets. (Foto: Arne Ader)

# data[].attributes.headline
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspargis on võimalik terve aasta vältel loodust nautida. Leidub võimalusi matkamiseks, metsade ja soode vaatlemiseks. Ujumisvõimalused on Narva jões ja Peipsi rannas, kus saab lisaks tegeleda veel kalastamise või oma mõtete korrastamisega.
Alutaguse metsa võib pidada ürgmetsaks, mis võib kohati meenutada taigat. Kohta on kirjeldatud kui tükikeseks Siberiks Eestis: olemas kuusikud, männikud, haavikud. Alutaguse piirkonda võib pidada Eesti üheks metsarikkamaks piirkonnaks, koha teeb omapäraseks hõre asutatus ja loodusrikkus. Märkimist väärib asukoha madalikus asumine, mis tähendab, et piirkond asub merepiirist all pool. Leida võib soomassiive, mis RMK andmete kohaselt moodustavad rahvuspargist 54% ehk 23 855 hektarit (RMK, s.a.). Loomadest kohtab siin ahmi ehk kaljukassi, kes on Eesti kontekstis pigem haruldane, sest satub siiamaale pigem eksiteel. Kliima muutumise tõttu on kaljukasside elamisala liikunud ülesse, põhja poole, kus nad on tegelikult eksikülalised (Eesti imetajad, 2015). Lendlemas võib kohata veel lendoravaid, kelle peamiseks levialaks on Virumaa keskosa rabade ümbruse metsad. (Keskkonnaagentuur, s.a.)
Raul

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Praeguse ilmega Rakvere Vallimägi valmis 2020. aastal, valmisprojekti asub pea seitsme hektarilise maa-ala peal. Ajasisustamise võimalusi Vallimäel on erinevaid - pikniku pidamine, jalutuskäik, kontsertid, muud üritused.  Pealaval, teisiti suur vabaõhulava, on istekohti määratud 4200, muuhulgas on võimalik erandjuhtudel mahutada 1500 inimest veel parterisse. (Rakvere linna koduleht, s.a.). Rakvere linna koduleht kirjutab, et Vallimäe kompleksi rajamise ehitushanke hinnaks kujunes 5,5 miljonit eurot, millest 2,455 miljoni eurone osa kaasrahastati Euroopa Regionaalarengu Fondi taotlusvoorust. Lisaks Vallimäe kompleksile asub Vallimäe vahetusläheduses Rakvere linnus ja Tarva kuju. Vallimäel korraldatakse iga-aastaselt ka ka Vallimäe jooksu nimelist jooksuvõistlust. 2023. aastal toimub kõnealune jooks 59-ndat korda. (Lääne-Virumaa Spordiliit, s.a.)
Raul.

# data[].attributes.location_name
Rahu Hall, Rahu, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rahu halli sooviksin pidada üheks kohaks, mis on mind kõvasti kodu ja kooli kõrvalt kasvatanud. Koht, kus on korvpall mind toonud kokku erisuguste inimeste, treenerite ja treeningpartneritega. Alustasin seal argipäevaseid treeninguid, kui olin 14-15-aastane. Tänasel päeval olen veel seda maja külastamas jätkuvalt korvpalli tõttu. Saalis toimuvad võrk- ja korvpallitreeninguid. Olemas on ka judo- ja jõusaal, mis on sageli kasutuses. Viimasel aastal on tegevus majas kasvanud. Ära on renoveeritud fuajee ja selle läbiümbruse ruumid ning pikk koridor. Renoveerimisel on löönud kaasa Rakvere Ametikooli õpilased, kes on andnud uue ilme riietusruumidele ja tualettruumidele. Arenguideid veel jätkub, näiteks "Rakvere - Euroopa Spordilinn", lk 7, 2022 trükis on kirjas: "Lähiaastate investeering võiks olla Rahu halli juurdeehitus maadlussaali ja uuendatud judosaali
rajamiseks." Kõnealuse objekti maksumuseks peetakse 10000€, jätk väljaandest "Rakvere - Euroopa Spordilinn", lk 9, 2022. Rahu halli võib pidada (spordi)kultuuri ülalpidajaks, kuna hoones toimuvad nädalavahetuseti spordivõistlused, hoones on peetud ka 2020. aasta Baltoscandali üritusi. (Baltoscandal, 2020) Samuti on hoone arenemisjärgus, mis viitab linnasiseste toetuste ja sporditegevuse kaudu kultuuri edendamist Rakvere linnas.
Raul.

Allikad:
https://rakvere.ee/documents/821815/18954490/Rakvere+Euroopa+Spordilinn.pdf/eeb09dfc-6fb1-4cc4-bee7-178793d77b6f
https://www.baltoscandal.ee/et/programme

# data[].attributes.attachment_caption
Äntu Sinijärv 2022. aasta märtsis. (Foto: Raul Lillmets)

# data[].attributes.body
"Äntu Sinijärv on kahtlemata kõige sinisema ja selgema veega järv Eestis," kirjutab Kalapeedia, s. a. Valisin selle koha eelmise aasta märtsikuise supluse tõttu, mille käigus suutis see paik enda omapärasusega mind ära võluda. Vette astumine oli harjumatu, kuna vesi oli läbinähtav ja põhjas olevaid esemeid selgelt näha. See pani mind mõtlema, milliseid esemeid võib leiduda erinevate tuntumate veekogude põhjas. Tol hetkel oli vesi jahe ja karastav. Kalapeedia, s. a. jätkab: "Järv saab oma vee peamiselt põhjaosas olevatest allikatest, järve kagunurgast lähtuv ojake voolab 50 m lõuna pool olevasse Rohelisse järve." Sellest võib järeldada, et kuna allikavesi teatavasti on enamjaolt pigem jaheda temperatuuriga, siis see, mida mina kogesin, on täiesti normaalne.
Raul.

# data[].attributes.location_name
Porkuni Kool, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.attachment_caption
Porkuni korvpallilaagri õhtu. (Foto: Raul Lillmets)

# data[].attributes.body
Porkuni kool, järv, staadion. Tegu võiks olla ühe sellise kohaga, mida iga aasta vabatahtlikus korras külastan. Alates aastast 2013 olen osalenud seal toimunud spordilaagrites, eelkõige korvpalli-, aga ka ühes kergejõustikulaagris. Põhikohtadeks võiksin esimesena nimetada Porkuni kooli, kus on tehtud sporti ja vabal ajal vesteldud, lõbutsetud ja kaarte mängitud. Teisena tooksin välja staadioni ja pikad asfaltteed, kus on joostud lõike, ringe, tehtud jõuharjutusi ja spordiala alaseid harjutusi. Kolmandana käis nende kolme kohaga käsikäes ka Porkuni järves ujumine. Viimane toimus tavaliselt pärast trenni. Porkuni järve külastamine suviti on tänaseni päevakorras.
Kultuuriga tutvumine on toimunud, laagritavaks oli viktoriinis ja orienteerumises osalemine ja korra ka viimase korraldamine. "Porkuni müsteerium" YouTube'st, mida iga-aasta ühe korra läbi vaadatud sai (minul puudus julgus seda teha) ja energiarada, mille 2020. aasta ühel suvehommikul kergejõustiku laagris hommikuliikumise raames läbisime.
Raul.

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt 2021. aasta jaanipäeva õhtust. (Foto: Raul Lillmets).

# data[].attributes.body
Minule seostub Mahu lapsepõlve paigana, suvitus- ja maakohana. Käin seal tänaseni üsnagi tihti. Proovin seal võimalik palju vaba aega veeta, kui on suveaeg. Kevadine ja sügisene aegki saab seal veedetud, eriti sügiskuud, mille ajal saab lähedal metsades seeni käia korjamas. Kuigi seente korjamine on ema üks meelistegevustest, siis mulle meeldib lihtsalt kaasas käia, metsas uudistada ja looduses viibida. Mahus käib ka kauplusauto, kõnekeeles "lahvka". Suvel on võimalik sedagi teenust kasutada. Pean selle välja toomist oluliseks, kuna see võiks näidata maakoha pisut teistsugust korraldust. Tähelepanu suunaksin "lahvka" külastamise protsessile: rattaga või jalgsi bussijaama, seal teiste külainimeste kohtamine, võib-olla kaasneda ka sõnavahetus, järjekorras ootamine, kaupade valimine. Tuleb olla valmis olukordadeks, kus toidukaubad on kauplusest otsas või hoopiski pangaterminal lakkab vastamast. Ujumishooajal saab supelrannas erinevate huvide inimesi näha: kaatrisõitjad, paadiomanikud, telkijad, rattamatkajad, "bikerid" ehk mootorratturite ühingud, lohesurfarid või SUP-lauatajad. Viimastel aastatel, tundub, et ranna populaarsus on kasvanud ning Mahu piirkonda jõuab varasematest aastatest üha enam rahvast.
Raul.

# data[].attributes.body
Tapa raudteejaam kulgeb alates aastast 1870 ja on peatuspunkt Tallinna ja Narva vahel. 1876. aastast hargneb Tapalt Tartu poole ka 112,5 km pikkune Tapa–Tartu raudtee, mille tulemusel sai seni tagasihoidlikust Tapa jaamast oluline sõlmjaam. Ühe perrooni äärest liiguvad rongid Narva ja Tallinna suunal, teise äärest Tartu ja Tallinna suunal. Tapal peatuvad kõik seda läbivad Elroni idasuunalised reisirongid, samuti Tallinna–Peterburi–Moskva liini rongid. Raudteejaama ehitus andis olulise kiiruse Tapa kui linna arenemisele. Raudtejaam tegeleb ka kaubarongidega ja jaama vastuvõtu-saatepargis asub kokku 12 raudteeharu, mille kõrval asetseb eraldi sorteerimispark.

https://et.wikipedia.org/wiki/Tapa_raudteejaam

# data[].attributes.body
Valaste juga on umbes 30 meetri kõrgune ning on Eesti kui ka Baltimaade kõrgeim. Juga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, kuna oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks korduvalt laiendatud. Räägitakse Kraavi Jüri nimelisest mehest, kes olla mitu inimpõlve tagasi Valaste oja kaevanud. Kuid kas vesi juba enne Kraavi Jüri kaevetöid samal kohal looduslikus sängis voolas, seda ei mäletata. Lisaks kõrgelt langevale veele on koht tähelepanuväärne ka nähaolevate geoloogiliste kihistuste poolest. Vaateplatvormi rajamise eesmärk oligi näidata seda kaitsealust loodusobjekti.

# data[].attributes.location_name
Iisaku vaatetorn, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Iisaku vaatetorn, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Iisaku vaatetorn, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Iisaku mäel (tuntud ka kui Tärivere mägi), mis on Ida-Virumaa kõrgeim looduslik tipp, asub Iisaku vaatetorn kõrgusega 28 m. Olles merepinnast 94 m kõrgusel avaneb selle tipust imeline vaade üle Alutaguse metsade. Ilusa ilmaga saab näha ka Kuremäe kloostri kupleid ja Peipsi järve. Olles teele väga lähedal on ka sinna ligipääs väga lihtne. Mäe jalamile ja ümbritsevasse metsa on rajatud terviserajad, kus suvel saad matkata ja rattaga sõita ning talvel suusatada. Tornist puhkekohani viib valgustatud jalgrada. Puhkekohas on katusealune laud pinkidega ja ettevalmistatud kattega lõkkekoht, mis sobib suurepäraselt pikniku pidamiseks ja samas saab ka telkida.

# data[].attributes.body
Kohala mõis oli kunagi rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Täpset ehitusaastat teada pole, kuid esimesed teated selle mõisa kohta pärinevad 1489. aastast. Sel ajal olid mõisa omanikud Wrangellid. Hiljem aga muutusid omanikud ja mõis kuulus Lodedele, Tiesenhausenitele, Ungern-Sternbergidele ja Hastferitele. Pea 12 aastat hiljem aga 1801 jälle Wrangellidele. Just selle mõisa maadelt avastati kaevu kaevamisel 1838. aastal põlevkivi. Peterburi teaduste akadeemia analüüsis seda kivi ja avastasid, et tegemist on parema energiaallikaga kui kivisüsi. Enne 1919. aasta võõrandamist oli mõisa viimane omanik Sergei von Wrangell.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kohala_m%C3%B5is

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse linnus asub Lääne-Virumaal Kunda linna lähedal, umbes veerandtunnise autosõidu kaugusel Rakverest. Seda lossi tuntakse ka Tolsburgi nime all ja seda peetakse Eesti “noorimaks” linnuseks. Vaatamisväärsus asub Lahemaa rahvuspargis.
1998. aastal kanti Toolse linnus Eesti Kultuurimälestiste Riiklikku Registrisse. Tänapäeval on lossi varemed säilinud. Linnus on Lääne-Virumaa ja Lahemaa pargi üks tähtsamaid ajaloolisi paiku.

Loss on külastajatele avatud ööpäevaringselt. Sissepääs selle territooriumile on tasuta. Suvel toimuvad siin kontserdid ja muud üritused.
Link:
https://triptoestonia.com/et/laane-virumaa/toolse-linnus/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toolse linnus asub Lääne-Virumaal Kunda linna lähedal, umbes veerandtunnise autosõidu kaugusel Rakverest. Seda lossi tuntakse ka Tolsburgi nime all ja seda peetakse Eesti "noorimaks" linnuseks. Vaatamisväärsus asub Lahemaa rahvuspargis.

Toolse linnuse ajalugu

Toolse linnuse ehitamist alustati 1471. aastal. Selle asutajaks peetakse Liivimaa ordu meistrit Johann Valdhaun von Herse. Linnuse peamine eesmärk oli kaitsta Rakvere sadamat piraatide rüüsteretkede eest.

Algselt ehitati sellele kohale kolmekorruseline torniga lossimaja. Hiljem sai sellest kindlustuse osast lossi läänekülg. Linnuse ehitamine kestis kakssada aastat.

15. sajandi lõpuks oli Toolse lossi laiendatud sise- ja välishooviga kompleksiks. Selle müürid olid 14 meetrit kõrged ja 2 meetrit laiad. Hiljem lisati linnusele väravatorn ja lossi peamüüri taha ehitati ümar suurtükitorn.

Linnus hävis Liivi sõja ajal (1558-1583). Hiljem ehitati loss osaliselt ümber. Põhjasõja käigus hävis see peaaegu täielikult ja seda ei ehitatud enam kunagi uuesti üles.

Toolse linnuse tänapäev

1998. aastal kanti Toolse linnus Eesti Kultuurimälestiste Riiklikku Registrisse. Tänapäeval on lossi varemed säilinud. Linnus on Lääne-Virumaa ja Lahemaa pargi üks tähtsamaid ajaloolisi paiku.

Loss on külastajatele avatud ööpäevaringselt. Sissepääs selle territooriumile on tasuta. Suvel toimuvad siin kontserdid ja muud üritused. Nendel päevadel võib sissepääs olla piiratud.

Fotogalerii

Parkimine

Toolse linnuse kõrval on väike tasuta parkla. Kaugus sellest lossini on mõnikümmend meetrit. Linnuse juurde saab minna otse jalgsi või jalgrattaga.

Asukoht kaardil

Muud huviväärsed kohad

Toolse linnusest veerand tunni autosõidu kaugusel asub Rakvere linnus. Tänapäeval on see üks Lääne-Virumaa peamisi turismikeskusi.

Need, kes soovivad ööbida muistses rüütlimõisas, peaksid kaaluma Sangaste lossi Valga maakonnas. Seda nimetatakse Lõuna-Eesti pärliks.

Võite ööbida ka Lahemaal. Sagadi mõisa külalistemaja sobib selleks suurepäraselt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Toolse linnus asub Lääne-Virumaal Kunda linna lähedal, umbes veerandtunnise autosõidu kaugusel Rakverest. Seda lossi tuntakse ka Tolsburgi nime all ja seda peetakse Eesti "noorimaks" linnuseks. Vaatamisväärsus asub Lahemaa rahvuspargis. Toolse linnuse ehitamist alustati 1471. aastal. Selle asutajaks peetakse Liivimaa ordu meistrit Johann Valdhaun von Herse. Linnuse peamine eesmärk oli kaitsta Rakvere sadamat piraatide rüüsteretkede eest.

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv paikneb Äntu maastikukaitsealal Väike-Maarja vallas. Tegu on Eesti kõige selgema veega järvega, mille suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad.
Sinijärveni viiva tee kõrval on korralik telkimisplats, kus on lõkkeala, istumiskohad ja püstkoda, et mõnusalt aega veeta.
Äntu Sinijärv on üks suurimaid Äntu järvede nimistusse kuuluvaid järvi, Valgejärve ja Vahejärve kõrval. Kõikide järvedega (kokku seitse) saab tutvust teha, kui läbida umbes 10km pikkune õpperadarada, mida tähistavad erinevad suunaviidad ja infotahvlid.
Link: https://www.laanevirumaauudised.ee/kasulik/2021/05/11/virumaa-vaatamisvaarsused-kus-saab-nautida-kaunist-vaadet-veekogusid-ja-meteoriidikraatrit

# data[].attributes.location_name
Altja matkarada, Altja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Altja matkarada, Altja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Altja matkarada, Altja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Altja loodus- ja kultuuriloorine rada kulgeb läbi metsa ja osa piki mereranda. Rada tutvustab inimestele rannikuäärset kaluriküla, Altja kaljuranda ja piirkonna kaunist loodust. Altja õpperaja peamine vaatamisväärsus on kaluriküla. Mere ääres on mitu vana hütti, mis on endiselt oma otstarbel kasutusel. Rada hõlmab jõe ületamist üle rippsilla. Altja raja esimene vaatamisväärsus on üks väheseid Eestis säilinud mõisa suvilaid, mis on ehitatud 19. sajandi lõpus. Rada jätkub läbi metsa ja viib matkajad hiiglasliku rändrahnu juurde. Kohalikud kutsuvad seda “Suureks kiviks metsas”. Altja rannik tutvustab nõukogude aega. Tol ajal oli siin riigipiir ja võõrastel ei olnud lubatud rannas viibida. Külas elavad kalurid pidid merele minekuks saama eriloa.

# data[].attributes.location_name
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mädapea mõis on tore ja kodulähedane väike mõis esmamainitud aastal 1425. Ühekorruseline punastest tellistest puitverandadega historitsistlikus stiilis häärber ehitati 1850.a,  kus tänapäeval eksponeeritakse kaasaegset Eesti kunsti ja käsitööd. Mõisas korraldatakse veel laatu, toimuvad koolitused ja kursused. Suvel on võimalik käia mõisa aias vaatlemas ilusaid taimi ja aiakujundust. Mõis on eravalduses ja igapäevaselt vaadeldav väljast; ettetellimisel korraldatakse giidiga mõisa ja aeda tutvustavat ekskursiooni. Huvitav fakt on see, et Mädapea mõis oli Rakvere kihelkonnas Virumaal asunud rüütlimõis.
https://www.puhkaeestis.ee/et/madapea-mois

# data[].attributes.location_name
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere tammiku puhul on tegemist ainulaadse rohealaga põhjamaises linnamaastikus.
Arvatakse, et praegune Rakvere tammik oli kunagine eestlaste püha hiis.
Tammik on populaarseks puhke- ja sportimiskohaks ning looduslikuks õppeklassiks õpilastele. 23 ha suuruse tammiku jalutusradade pikkus on u 3 km. Tammiku matka- ja õpperadadel on infotahvlid, mis tutvustavad 150-220 a. vanuseid tammesid, lisaks on võimalik tammikus ka paaris kohas jalga puhata, sest sinna on toodud ilusad puidust pingid, rajal näeb erinevaid samblikke, taime- ja puuliike ning liigirikast metsalinnustikku. Meie jaoks on tammik tähtis ja tuntud tänu kehalisele kasvatusele, oleme jooksnud neid radu mitmel tunnil ja seal on alati värske õhk ja ilus vaatepilt.
Tammikus asuvad ka Nõukogude võimu poolt represseeritutele püstitatud mälestusmärk "Okaskroon" ja Saksa sõjaväekalmistu.
https://www.puhkaeestis.ee/et/rakvere-tammik-ja-opperada

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnus ehk Rakvere ordulinnus on olnud muinas-Viru suuremaid linnuseid. Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegse linnuse kohta Rakvere Vallimäel pärinevad 5.–6. sajandist. Algselt oli tegemist puidust linnusega . Linnus on avatud kui muuseum ja interaktiivne elamuskeskus, kus külastajatele on loodud keskaegne miljöö ning meelelahutus- ja haridusprogrammid. Suveperioodil tegutsevad linnuse eeshoovis palgasõdurid – landsknecht '​id, kes etendavad 16. sajandi sõjameheelu. Linnuse palgasõjavägi on varustatud piikide, rapiiride ning taht- ja tulelukuga musketitega.

https://virumaamuuseumid.ee/rakvere-linnus/
https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_ordulinnus

# data[].attributes.location_name
Aqva Hotel & Spa, Parkali, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Aqva Hotel & Spa, Parkali, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Aqva Hotel & Spa, Parkali, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
AQVA Hotel & Spa asub Rakvere kesklinnas. Hotellis on 120 tuba, vee- ja saunakeskus, jõusaal, konverentsikeskus, kaks restorani (Parqali resto & grill  ja  Fresco) ja heaolukeskus.
2013. aasta kevadel avati juurdeehitus, kus asuvad suuremad, avaramad rõdudega toad. Juurdeehituse neljandal korrusel asuvad luksuslikud sviidid, millest suurim Caesari sviit on 137 m2. AQVA Spaa osa on kolmekorruseline hoone kus teisel korrusel asuvad neli erinevat basseini, mitmed saunad, kaks mullivanni, väike baar ning liutoru, kolmandal korrusel on suur trenni jaoks mõeldud bassein. AQVA Spa on hea koht kus käia pere või sõpradega lõõgastumas.
https://www.puhkaeestis.ee/et/aqva-hotel-spa-3

# data[].attributes.body
Selja jõgi saab alguse Pandivere kõrgustikult Hulja alevikust ning suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 44km. Selja jõgi läbib oma lisaharudega nii Rakvere linna (Soolikaoja), Haljalat (Haljala oja), Sõmerut (Sõmeru jõgi), aga ka Arknat ja Veltsi küla (Veltsi oja).
Tegu on väga ilusa jõega, millel kõrged kaldad. Selja jõgi on olnud paljude loomeinimeste meelispaik inspiratsiooni ammutamisel (Valli Lember Bogatkina, Richard Sagrits, Endel Taniloo). Praegugi leiab imelisi vaateid mööda jõekallast matkates. Sügisel saab jões näha kudema tulnud lõhet. Soolikaoja on ka rakverlaste veevõtu koht, kust on hea möödaminnes vett rüübata või enda pudelit täita.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vallimägi, suurim mägi rakveres ja kindlasti üks kuumimaid turismiobjekt kogu Lääne-Virumaal. Siin pidasime ka RRG esimese aktuse. Mäe absoluutne kõrgus on 105 m ja suhteline kõrgus u 25 m. Vanim asustatud ala Rakveres. Rakvere Vallimäe Vabaõhukeskuse renoveerimine lõppes suvel 2020. Esimesed etendused värskelt renoveeritud kontserdipaigas algasid juba samal suvel. Rakvere Vallimäe nõlvade vahele loodud esinemispaigas on 4200 istekohaga pealava ning 800 istekohaga foorumlava (amfiteater). Vallimäel on mitmeid nurgakesi ning vaateplatvorme vaba aja veetmiseks, pikniku pidamiseks ja mõnusaks jalutuskäiguks.

https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_Vallim%C3%A4gi
http://rakvere.ee/vallimae-vabaohukeskus

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja mälestussammas on 30. augustil 1925 Rakveres avatud ja Amandus Adamsoni mudelite järgi valmistatud mälestussammas. See ehitati, et mälestada vabadussõjast hukkunuid. Selle üldskõrgus on 8,5 m ja selle pronkskujud valati Itaalias. Pronkskujude kõrgus on 2 m. Nõukogude okupatsiooni ajal originaal hävis, kuid koopia avati 1992 30. augustil. Mälestussammas restuareeriti 2004. aastal. Monumendi avamise puhul välja antud brošüüris on kirjas 644 langenu nimed (lahingutes langenud 260, haiglates surnud 176, jäljetult kadunud 99 ja punaste veretöös tapetud 109). Selle ehitamiseks koguti 1,5 miljonit marka, Rakvere linn andis 400 000 marka, Viru maakond 75 000 ja Sõmeru vald 5 000, kuid teised organisatsioonid jäid asjast eemale. Puuduv summa koguti rahva annetustest, pidude ja loteriide korraldamisega.

https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_Vabaduss%C3%B5ja_m%C3%A4lestussammas
https://www.puhkaeestis.ee/et/rakvere-vabadussoja-ausammas
http://www.monument.ee/rakvere-linn/rakvere-vabadussoda