# data[].attributes.body
A Nibelung-ének a középkori német lovagi irodalom legismertebb hősi eposza, amely két fő részből áll: Siegfried sárkányölő hős halálából és Krimhilda bosszújából, amely a nibelungok pusztulásához vezet.

Első rész (Siegfried halála): Siegfried, az alsó-rajnai királyfi elnyeri a szép Krimhilda kezét, miután segít a burgund királynak, Gunthernek, hogy csellel feleségül vegye a hatalmas erejű izlandi királynőt, Brünhildét. Brünhilde és Krimhilde vitája miatt Hagen, Gunther bizalmasa, orvul meggyilkolja Siegfriedet, és elrabolja a Nibelung-kincset.

Második rész (Krimhilda bosszúja): A gyászoló özvegy, Krimhilda férjhez megy Etzel hun királyhoz (Attila). Évekkel később meghívja testvéreit és Hagent az udvarába. A vendégség véres vérbosszúba torkollik, amelyben a burgundok (Nibelungok) és a hunok is szinte mind elpusztulnak. A mű végén a bosszút álló Krimhildát is megölik.

# data[].attributes.body
A Nibelung-ének (kb. 1200) német hősének, amely két fő részre oszlik.Siegfried, a sárkányölő hős elnyeri Krimhilda kezét, miután segít Gunther királynak megszerezni Brünhildét. A két asszony vetélkedése miatt Hagen meggyilkolja Siegfriedet. A második részben Krimhilda, Etzel (Attila) hun király feleségeként, véres bosszút áll férje gyilkosain, ami a burgundok teljes pusztulásához vezet.

# data[].attributes.body
A Trisztán és Izolda egy középkori lovagregény, amely egy tragikus szerelmi történetet mesél el. Trisztán lovag elkíséri Izoldát, hogy feleségül menjen Marke királyhoz, azonban útközben véletlenül megisznak egy szerelmi bájitalt, és egymásba szeretnek.

Szerelmük titkos és tiltott, mert Izolda a király felesége lesz, ezért folyamatos veszélyben élnek. Többször próbálnak elszakadni egymástól, de nem tudnak. A történet végül tragédiával zárul: Trisztán halála után Izolda is meghal bánatában.

(Vera, Zsófi, F. Bogi)

# data[].attributes.body
Artúr király prófétája és mágusa volt.

Elösszőr a 12. században a Geofrey of Momnouthban jelent meg ez a karakter Mint nagy varázsló. A 13. században egy francia költő Roberert de Boron és költő utódai fejlesztették tovább a karaktert, most ismert Nagy Varázsló alakjába Artúr király jobb kezeként.

Jázmin és Nana (elfelejtettem a neveinket beírni...😅)

# data[].attributes.body
Merlin a kelta legendák és az Artúr mondakör legismertebb mágus képességekkel rendelkező alakja. A 6.századi walesi versekből ismert. Anglia északi részén élt és a 6.században jelentős győzelmet aratott a földjeire betörő Ír hódítók fölött. A 12.században vált végleg az európai irodalom részévé.

(kata,bia,Villő)

# data[].attributes.headline
Roland-ének: Roland és csapata hazafele tart Spanyolországbó. Ganelon, mostoha apja elárulja Rollandot az ellenségnek. Roland pedig büszkesége miatt nem hív segítséget, csak az utolsó pillanatokban fújja meg kürtjét, de lovagjaival együtt hősies halált hal.

# data[].attributes.subject
Roland-ének: Roland és csapata hazafele tart Spanyolországbó. Ganelon, mostoha apja elárulja Rollandot az ellenségnek. Roland pedig büszkesége miatt nem hív segítséget, csak az utolsó pillanatokban fújja meg kürtjét, de lovagjaival együtt hősies halált hal.

# data[].attributes.body
Kai, Szilvi, Kinga

# data[].attributes.body
Artúr király a brit mondavilág legendás uralkodója, aki a varázsló Merlin segítségével, a kőből kihúzott karddal lett Britannia királya. Camelot várában alapította meg a Kerekasztalt, amely a lovagok egyenlőségét szimbolizálta. A kerekasztal lovagjai (pl. Lancelot, Gawain) a hűség, bátorság és a Szent Grál keresésének hősei.A legenda több mint 800 éve él a kultúrában, számos könyv és film feldolgozta.

# data[].attributes.body
egy középkori

lovagregény, amely a lovagi irodalom

egyik legismertebb tragikus szerelmi

története, a tiltott szerelem örök

témájával.

(Boti, Zsófi, Vera, F.Bogi)

# data[].attributes.body
Arthur király a legenda szerint Britanniát uralkodóként egyesítette. Gyerekként egy különleges kardot húzott ki egy kőből (ez bizonyította, hogy ő a jogos király), majd később híres fegyverét, az Excaliburt használta.Arthur udvara a híres Kerekasztal köré szerveződött. Ez nemcsak egy bútor volt, hanem egy eszme: minden lovag egyenlő volt, senki sem ült a „főhelyen”.