# data[].attributes.body
Krav om obligatorisk skolegang for alle børn fra 5-6 år – piger og drenge, rig og fattig. Undervisning i først og fremmest den kristne laere, dernaest laese-, skrive- og regne-faerdigheder. Formålet var dobbelt: først gode kristne, så nyttige borgere.

# data[].attributes.body
Skolepligt med nye og mere ambitiøse rammer for undervisningen. Ud over læsning og kristendom skulles der som minimum ogsaa læres at skrive og regne. Krav om oprettelse af skoler i alle landsogn.

# data[].attributes.body
KLIK paa billedet for at laese mere om Grundtvig.

# data[].attributes.attachment_caption
Undervisning i naturhistorie i Gentofte. 

# data[].attributes.body
’Det Sthyrske Cirkulære’, den første læseplan for folkeskolen, udstedt fra centralt hold. Målet var større ensartethed mellem skolerne ved fastsættelse af anvisninger og rammer for undervisningen i fagene dansk, religion, regning og historie. Tankerne gik i retning af at udvikle børnenes evne til at tænke frem for evnen til at huske.

# data[].attributes.body
Loven om højere Almenskoler af 1903 udgjorde et vigtigt led i demokratiseringsprocessen af den danske skole, idet den i princippet gav alle, drenge og piger, mulighed for at komme i den offentlige gymnasieskole. Skolereformen befæstede idéen om, at barndom og ungdom var en særlig livsfase og uddannelse et centralt indhold.

# data[].attributes.body
Skoleloven fra 1937 var den første skolelov, der brød med alle tidligere formålsformuleringer, ifølge hvilke skolens opgave først og fremmest var at danne gode, kristne borgere. Hovedmålet blev nu i stedet at udvikle barnets evner og personlige egenskaber.

# data[].attributes.body
Ny folkeskolelov afskaffede mellemskolen og ligestillede land- og byskolerne. Formålsparagraffen fra 1937 forblev uaendret, men i Den Blaa Betankning (en undervisningsvejledning) fra 1960 blev det betonet at "Det er skolens formål at dygtiggøre børnene til at gå ud i samfunds- og erhvervslivet, velegnede til at opfylde de krav, man med rimelighed kan stille, men først og fremmest er det skolens opgave at fremme alle muligheder for, at børnene kan vokse op som harmoniske, lykkelige og gode mennesker.

# data[].attributes.body
Ny folkeskolelov inddrog elevernes demokratiske dannelse i formålsparagraffen: " Folkeskolen forbereder eleverne til medleven og medbestemmelse i et demokratisk samfund og til medansvar for løsningen af fælles opgaver. Skolens undervisning og hele dagligliv må derfor bygge på åndsfrihed og demokrati."

# data[].attributes.body
Med 1993-loven blev opdelingen af eleverne i udvidet kursus og grundkursus afskaffet til fordel for det nye begreb 'undervisningsdifferentiering'. Enhedsskolen var hermed en realitet. De nye fag natur/teknik og samfundsfag indførtes, og engelsk blev introduceret fra fjerde klassetrin. Yderligere blev der stillet krav om tværfaglighed samt projektarbejde, herunder en obligatorisk projektopgave på 9. og 10. klassetrin, mens det ugentlige timetal blev hævet.

# data[].attributes.headline
2000'erne - Fælles Mål og formålsparagraf

# data[].attributes.subject
2000'erne - Fælles Mål og formålsparagraf

# data[].attributes.body
mens obligatoriske prøver og nationale test blev indført som pædagogisk redskab. Der blev desuden indført bindende mål ('Fælles Mål'), Fortrolighed med dansk historie blev som noget nyt skrevet ind i selve formålsparagraffen for folkeskolen. Det vidnede om en fortsat fokusering på identitet og danskhed, som modvægt til den økonomiske og kulturelle globalisering.
Også selve folkeskolelovens formålsparagraf skiftede karakter i starten af det nye årtusinde. Således blev den præciseret ved en lovændring i 2006. rettede den nye formulering sig målrettet mod elevens videre uddannelse og lysten til at lære mere. Formålsformuleringen løsnede dermed op for det traditionelle danske dobbelte formål: at skolen skulle både danne og uddanne. Vægten lå nu øjensynligt på uddannelse, mens argumentationen herfor skulle findes i 'globalisering' og krav om øget konkurrenceevne.

# data[].attributes.body
KLIK paa billedet for at laese mere om Rømers tekst fra 2017