# data[].attributes.body
Karaman, Ljubo, hrvatski povjesničar umjetnosti i konzervator (Split, 15. VI. 1886 – Zagreb, 19. IV. 1971).

Jedan od utemeljitelja moderne povijesti umjetnosti u Hrvatskoj. Posebno se bavio srednjovjekovnom umjetnošću Dalmacije i zaštitom kulturne baštine.

# data[].attributes.body
Šišić, Ferdo, hrvatski povjesničar (Vinkovci, 9. III. 1869 – Zagreb, 21. I. 1940).

Jedan od najznačajnijih hrvatskih povjesničara. Bavio se srednjovjekovnom poviješću Hrvatske i autor je temeljnih povijesnih djela.

# data[].attributes.body
Mirković, Mijo (Miho, književni pseudonim Mate Balota), hrvatski ekonomist i književnik (Rakalj, 28. IX. 1898 – Zagreb, 17. II. 1963).

# data[].attributes.body
Ivšić, Stjepan, hrvatski jezikoslovac (Orahovica, 13. VIII. 1884 – Zagreb, 14. I. 1962).

Hrvatski jezikoslovac i slavist, jedan od najvećih stručnjaka za hrvatsku akcentologiju. Dao je velik doprinos proučavanju povijesti hrvatskoga jezika.

# data[].attributes.body
Fancev, Franjo, hrvatski knjižničar, filolog i književni povjesničar (Virje, 24. IX. 1882 – Zagreb, 31. III. 1943).

Proučavao je stariju hrvatsku književnost i jezičnu baštinu.

# data[].attributes.body
Barac, Antun, hrvatski književni povjesničar i kritičar (Kamenjak kraj Crikvenice, 20. VIII. 1894 – Zagreb, 1. XI. 1955).

Jedan od najvažnijih hrvatskih povjesničara književnosti. Posebno se istaknuo proučavanjem hrvatske književnosti 19. i početka 20. stoljeća.

# data[].attributes.body
Marjanović, Milan, hrvatski književnik, publicist i filmski djelatnik (Kastav, 12. V. 1879 – Zagreb, 21. XII. 1955).

Aktivno je sudjelovao u oblikovanju hrvatskog kulturnog života početkom 20. stoljeća.

# data[].attributes.body
Katić, Lovre, hrvatski povjesničar i arheolog (Solin, 18. II. 1887 – Solin, 27. VIII. 1961).

Bavio se hrvatskom poviješću i kulturnim pitanjima te djelovao kao javni intelektualac.

# data[].attributes.body
Kombol, Mihovil, hrvatski književni povjesničar, kritičar i prevoditelj (Niš, Srbija, 23. IX. 1883 – Zagreb, 9. XI. 1955).

Bio je važna figura hrvatskog književnog života prve polovice 20. stoljeća.

# data[].attributes.body
Barada, Miho, hrvatski povjesničar (Seget kraj Trogira, 16. III. 1889 – Zagreb, 9. VII. 1957).

Hrvatski svećenik i povjesničar. Proučavao je crkvenu i kulturnu povijest te dao doprinos očuvanju povijesne baštine. Pisao je i školske udžbenike.

# data[].attributes.body
Maretić, Tomislav (Tomo), hrvatski jezikoslovac (Virovitica, 13. XII. 1854 – Zagreb, 15. I. 1938).

Jedan od ključnih normativaca hrvatskog standardnog jezika. Sudjelovao je u izradi pravopisnih i gramatičkih normi.

# data[].attributes.body
Tućan-Stefanini, Zulejka, hrvatska gimnastičarka, skakačica u vodu, plivačica i atletičarka (Split 6. I. 1912. – Zagreb, 27. III. 2005.).

Sudionica Olimpijade u Berlinu 1936.

# data[].attributes.body
Strohal, Rudolf, hrvatski filolog i književnik (Lokve, 5. IV. 1856 – Zagreb, 21. III. 1936).

Posebno se bavio glagoljicom i tradicijskom kulturom.

# data[].attributes.body
Skok, Petar, hrvatski jezikoslovac, romanist i balkanolog (Jurkovo Selo, Žumberak, 1. III. 1881 – Zagreb, 3. II. 1956).

Utemeljitelj hrvatske romanistike. Etimolog koji je proučavao podrijetlo riječi i imena.

# data[].attributes.body
Hraste, Mate, hrvatski jezikoslovac (Brusje na Hvaru, 25. I. 1897 – Zagreb, 29. XI. 1970).Objavio je niz hrvatskih gramatika za osnovne i srednje škole

# data[].attributes.attachment_caption
Slijeva: Dora, Mia, Talia, Doris, Nika, Iva, Saša i učiteljica Maris. 

# data[].attributes.body
Projekt „Ulice“ je eTwinning projekt na kojem OŠ Mladost surađuje s partnerima iz Hrvatske, Grčke, Francuske, Španjolske, Češke, Jordana i Turske.
U projektu sudjeluju osnovne škole, gimnazije, umjetničke, tehničke škole i dječji vrtić, što učenicima omogućuje učenje i suradnju s vršnjacima različite dobi i iz različitih obrazovnih sustava.

Istraživali smo osobe po kojima su ulice u našem kvartu dobile ime. Svi podaci o njima su preuzeti s mrežnog izdanja Hrvatske enciklopedije.

Ilustracije su generirane pomoću umjetne inteligencije.