# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys.

Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys. Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yle on kulkenut mukana suomalaisten elämässä vuodesta 1926.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eletään vuotta 1926.

"Niin me uskommekin saavamme teidän kaikkien aulista apuanne alkavassa työssämme", sanoo väliaikainen toimitusjohtaja L. M. Viherjuuri. "Sillä yleisradiotoiminnan tärkeimpänä edellytyksenä lopultakin on hyvä yhteisymmärrys ja hedelmällinen yhteistyö ohjelman lähettäjän ja niitten kuuntelijain välillä."

Näillä sanoilla toimitusjohtaja avasi O.Y. Suomen Yleisradio - A.B. Finlands Rundradion -nimisen ohjelmayhtiön toiminnan. Och samma på svenska, olihan Yle alusta asti kaksikielinen yhtiö.

Yhtiön perustajiin kuului sanomalehtiä, radioliikkeitä, Lennätinhallitus, Puolustusvoimat, Suomen Tietotoimisto ja monia muita. Ylellä oli tärkeä tehtävä "isänmaallisen mielipiteen luojana ja sillanrakentajana kaupunkien ja maaseudun välillä hävittäen siten välimatkat", kuten aikalaiset muotoilivat.

Perustajat olivat ajan hermolla. Maailman ensimmäinen yleisradioyhtiö, Iso-Britannian BBC, oli aloittanut toimintansa vain neljä vuotta aiemmin.
Kieliohjelmia, musiikkia ja oma ohjelma lapsille
Syyskuun yhdeksäntenä vuonna 1926 taiteilija, kuuluttaja Alexis af Enehjelm istui studioon ja kuulutti Suomen Yleisradion lähetyksen alkaneeksi.

Saman vuoden joulukuussa alkoi Markus-sedän Lastentunti. Markus-setä opetti lapsille hyvää käytöstä ja muistutti kaurapuuron terveellisyydestä kolmenkymmenen vuoden ajan.

Ensimmäisenä vuotenaan Yle aloitti myös kieltenopetuksen, radioinnit eduskunnasta sekä sinfoniakonserttien lähettämisen. Vuonna 1927 tätä kaikkea alettiin rahoittaa radion kuunteluluvilla.

Yleisradion ensimmäisiltä vuosilta ei ole säilynyt ohjelmia kuultavaksi, sillä aluksi ohjelmia tallennettiin vain kokeeksi. Vanhin yhä tallessa oleva ohjelma on presidentti P. E. Svinhufvudin uudenvuoden puhe vuodelta 1935.
Linnan juhlat kestosuosikki
"En minäkään sentään ihan kaikkia ihmeitä usko", raportoi Ylen toimittaja Vuokko Arni Berliinin olympialaisista vuonna 1936. Hän on juuri katsellut jalkapallo-ottelua kaukonäköradiolla. Pakko laitteen olemassaoloon on uskoa, sillä kuva oli niin selvä, että siitä erotti jopa numerot pelaajien selässä.

Uutuuslaite ei saapunut Suomeen heti, vaan radio säilyi suomalaisten välineenä 1950-luvun loppuun saakka.

Radion henkilöitymä oli Ylen pitkäaikainen kuuluttaja Carl-Erik Creutz. Suomen ritarihuoneen ensimmäiseen kreivilliseen sukuun kuuluneen Creutzin ääni oli suomalaisten seurana melkein neljänkymmenen vuoden ajan.

Vuonna 1949 taas itse presidentti tuli kaiken kansan seuraan, kun Yle radioi presidentinlinnan itsenäisyyspäivän vastaanoton ensimmäistä kertaa. Linnan juhlat ovat tänäkin päivänä Ylen suosituimpia ohjelmia. Lähetystä seuraa enimmillään yli kaksi miljoonaa ihmistä.
Televisio tulee
Vuonna 1958 Vuokko Arnin enteilemä ihme sitten tapahtui. Yle aloitti säännölliset televisiolähetykset Suomen television nimellä ja Radio-orkesterin soittamalla tunnussävelellä.

Television suosio oli suurempi kuin oli osattu aavistaakaan. Kotimaiset elokuvat, urheilu ja radiosta tutuksi tullut lavaviihde vetivät katsojia, ja vuoden 1964 alkupuolella puolen miljoonan tv-luvan raja meni rikki. Rajapyykkiä juhlistettiin televisiossa Niilo Tarvajärven Laatikkoleikki-viihdeohjelman erikoislähetyksellä.

Vaikka Markus-setä ja muut radiokuuluisuudet olivat kyllä suuruuksia, ensimmäinen megatähti syttyi televisiossa. Teija Sopanen aloitti kuuluttajana, mutta päätyi television monitoiminaiseksi. Koko kansan Teija oli Suomen suosituin tv-esiintyjä melkein kaksikymmentä vuotta.
Omat uutiset
Ylen uutistoiminta oli alkuvuosikymmeninä Suomen Tietotoimiston varassa, mutta vuonna 1965 Yle alkoi lähettää omia uutisiaan radiossa ja televisiossa.

Tuohon aikaan Ylen pääjohtajana oli Eino S. Repo, joka teki yhtiössä suuria uudistuksia ja päästi myös radikaalit nuoret ääneen. Revon tavoitteena oli yhteiskunnallisen keskustelun herättäminen. Kansa oli kauhuissaan ja Yle sai haukkumanimen Reporadio. Sen keulakuvan pääjohtajakausi jäi yhteen viisivuotisjaksoon, mutta Ylen uutiset jatkavat yhä.

Ylen uutiset ovat myös ne, joihin suomalaiset luottavat kaikkein eniten. Kyselyissä Yle on toistuvasti nimetty ylivoimaiseksi ykköseksi uutistoiminnassa.

Vuonna 1977 ruutuun ilmestyi Ylen toinen klassikko, Pikku Kakkonen. Karvakuonot ja muut lasten kaverit ovat kasvattaneet jo kaksi sukupolvea.
Verkko valtaa arjen
Pikku Kakkosen nykyinen katselijakunta viihtyy myös internetissä. Yle aloitti tässä kolmannessa välineessään vuonna 1995.

Se oli edistyksellistä. Yle onkin ollut monella tapaa tekniikan edelläkävijä Suomessa. Sen huomaa esimerkiksi Yle Areenasta, joka oli maan ensimmäinen verkkopalvelu, jonka avulla voi katsella televisio-ohjelmia ja kuunnella radio-ohjelmia silloin, kun itselle sopii. Elävä arkisto taas oli maailman ensimmäinen arkistopalvelu, jossa kaikissa videoissa ja ääninäytteissä on aihetta taustoittava teksti.

Yle Areena ja Elävä arkisto äänestettiin vuonna 2011 ensimmäisen kerran Suomen arvostetuimmiksi palveluiksi verkossa.

Seuraavaksi kuvaa Suomesta ja maailmasta terävöitetään entisestään. Vuoteen 2015 mennessä lähes kaikki Ylen tekemät televisio-ohjelmat ovat teräväpiirto- eli HD-laatua.
Tarina jatkuu
Yleisradion perustamisesta on melkein vuosisata, mutta ajatus on yhä sama kuin Yleisradion syntysanoissa. Edelleen Yle haluaa tavoitella hyvää yhteisymmärrystä ja hedelmällistä yhteistyötä yleisöjensä kanssa.

Yle on yhteinen juttu. Suomalaisten oma yhtiö kertoo sinun tarinasi.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Eletään vuotta 1926. "Niin me uskommekin saavamme teidän kaikkien aulista apuanne alkavassa työssämme", sanoo väliaikainen toimitusjohtaja L. M. Viherjuuri. "Sillä yleisradiotoiminnan tärkeimpänä edellytyksenä lopultakin on hyvä yhteisymmärrys ja hedelmällinen yhteistyö ohjelman lähettäjän ja niitten kuuntelijain välillä." Näillä sanoilla toimitusjohtaja avasi O.Y. Suomen Yleisradio - A.B. Finlands Rundradion -nimisen ohjelmayhtiön toiminnan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys.

Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys. Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.body
Ylen hallitusneuvosto eli ylin päättävä elin koostuu 21 jäsenestä, jotka päättävät yhtiön strategiasta ja valvovat ohjelmatoiminnan suorittamisesta.

# data[].attributes.body
Ylen hallituksessa on vähintään viisi ja enintään kahdeksan jäsentä. Hallitus vastaa muun muassa yhtiön ylimmän johdon valinnasta, seuraavan vuoden talousarviosta ja yhtiön toiminnan tuloksellisuudesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.
Toimintaamme ohjaavat myös eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset. Ylen strategia viitoittaa tulevien vuosien tavoitteita ja toimintatapaa. Yleläisen eettiset periaatteet koskevat kaikkea Ylen toimintaa ja siihen sitoutuvat kaikki yleläiset, freelancerit ja Ylen kumppanit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.Toimintaamme ohjaavat myös eri säädökset, toimintaperiaatteet ja ohjeistukset. Ylen strategia viitoittaa tulevien vuosien tavoitteita ja toimintatapaa. Yleläisen eettiset periaatteet koskevat kaikkea Ylen toimintaa ja siihen sitoutuvat kaikki yleläiset, freelancerit ja Ylen kumppanit.

# data[].attributes.body
Ylen toiminnasta säädetään Laissa Yleisradio Oy:stä. Laki muun muassa määrittelee hallintoneuvoston ja hallituksen tehtävät sekä Ylen julkisen palvelun tehtävät.
Lisäksi Ylen toimintaa ohjaavat erilaiset säännökset, toimintaperiaatteet ja ohjeet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:

1 luku

Yleiset säännökset

Yhtiön asema

Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti.

Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään. (28.6.2017/436)

Yhtiöön sovelletaan osakeyhtiölain (624/2006) säännöksiä tässä laissa säädetyin poikkeuksin. (28.6.2017/436)

Yhtiön omistussuhteet

Yhtiön osakekannasta on valtion omistuksessa ja hallinnassa oltava määrä, joka on vähintään 70 prosenttia yhtiön kaikista osakkeista ja kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.

Yhtiön toimintaedellytykset

Liikenne- ja viestintäministeriön tulee ottaa huomioon 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toimintaedellytykset kehitettäessä muuta televisio- ja radiotoimintaa siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen.

2 luku

Yhtiön hallinto

Yhtiön hallintoelimet

Yhtiön hallintoeliminä ovat hallintoneuvosto, hallitus ja toimitusjohtajana toimiva pääjohtaja.

Hallintoneuvosto

Yhtiöllä tulee olla hallintoneuvosto, jonka jäsenten lukumäärä on 21.

Hallintoneuvoston jäsenet valitsee eduskunta vaalikauden ensimmäisillä valtiopäivillä. Heidän toimensa alkaa niin pian kuin vaali on toimitettu ja kestää seuraavan hallintoneuvoston jäsenten vaalin toimittamiseen. Hallintoneuvoston jäseniksi on valittava tiedettä, taidetta, sivistystyötä ja elinkeino- ja talouselämää tuntevia sekä eri yhteiskunta- ja kieliryhmiä edustavia henkilöitä. (21.1.2000/37)

Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
4 momentti on kumottu L:lla 9.10.1998/746.
Hallintoneuvoston tehtävät

Hallintoneuvoston tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön hallitus ja hallituksen puheenjohtaja sekä määrätä hallituksen jäsenten palkkio;

2) päättää asioista, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation olennaista muuttamista;

3) huolehtia ja valvoa, että julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi;

4) laatia 6 a §:ssä tarkoitettu palveluiden ja toimintojen ennakkoarviointi suhteessa julkiseen palveluun ja viestintämarkkinoiden kokonaisuuteen sekä suhteessa siihen, vastaavatko ne yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin, sekä arvioinnin perusteella päättää palvelun tai toiminnon aloittamisesta tai aloittamatta jättämisestä ja julkaista päätös perusteluineen; (10.8.2012/474)

4 a) päättää yhtiön strategiasta; (28.6.2017/436)

5) päättää talouden ja toiminnan suuntaviivoista;

6) tarkastaa ja hyväksyä hallituksen toimintakertomus; (10.8.2012/474)

7) valvoa yhtiön hallintoa ja antaa varsinaiselle yhtiökokoukselle lausuntonsa tilinpäätöksestä ja tilintarkastuskertomuksesta.

Hallintoneuvoston on lisäksi vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava eduskunnalle kertomus 7 §:n mukaisen julkisen palvelun toteutumisesta sekä ohjaus- ja valvontatehtäviensä toteuttamisesta edellisen kalenterivuoden aikana. Ennen kertomuksen antamista tulee kuulla Saamelaiskäräjiä. (10.8.2012/474)

Hallintoneuvoston on lisäksi käsiteltävä muut hallituksen sille esittämät asiat.

Puheenjohtajan on kutsuttava hallintoneuvosto koolle, jos vähintään kolmasosa jäsenistä vaatii sitä kirjallisesti ilmoittamansa asian käsittelemistä varten. Kokouskutsu on toimitettava kuukauden kuluessa vaatimuksen esittämisestä.

Ennakkoarviointi

Ennakkoarviointi on tehtävä sellaisista uusista palveluista ja toiminnoista, joilla on vähäistä suurempaa vaikutusta tarjolla olevien sisältöpalveluiden kokonaisuuteen ja jotka ovat merkittävyydeltään, ajalliselta kestoltaan ja kustannuksiltaan olennaisia. Arviointi voidaan tehdä hallintoneuvoston harkinnan mukaan muutoinkin, jos se on perustellusta syystä tarpeellista.

Ennakkoarviointi tehdään Yleisradio Oy:n tai muun oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön perustellusta syystä tekemästä pyynnöstä taikka hallintoneuvoston omasta aloitteesta.

Arviointiin on sisällytettävä arvio suunnitellun palvelun tai toiminnon vaikutuksista markkinoihin ja kilpailuun sekä muista vaikutuksista.

Arviointia laadittaessa on pyydettävä kilpailuviranomaisen, kuluttajaviranomaisen ja alan keskeisten toimijoiden lausunnot tai kuultava heitä suullisesti. Lisäksi voidaan kuulla muita tarpeelliseksi katsottavia asiantuntijoita.

Asiantuntijakuulemismenettely

Hallintoneuvosto voi toimintansa tueksi pyytää tarpeellisiksi katsomiltaan asiantuntijoilta lausunnot tai kuulla heitä suullisesti.

Hallitus

Yhtiöllä on oltava hallitus, johon kuuluu vähintään viisi ja enintään kahdeksan jäsentä, jotka eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon.

Yhtiön hallituksen tulee edustaa riittävän monipuolista asiantuntemusta ja molempia kieliryhmiä.

Hallituksen tehtävänä on:

1) valita ja vapauttaa yhtiön toimitusjohtaja sekä vahvistaa hänen palkkansa sekä muut toimeen liittyvät ehdot; toimitusjohtaja ei saa olla hallintoneuvoston eikä hallituksen jäsen;

2) valita yhtiön muu ylin johto sekä vahvistaa heidän palkkansa ja muut toimiin liittyvät ehdot;

3) päättää seuraavan vuoden talousarviosta;

4) kutsua koolle yhtiökokous ja valmistella siinä käsiteltävät asiat;

5) antaa yhtiön toiminnasta vuosittain kertomus Viestintävirastolle.

3 luku

Yhtiön tehtävät

Julkinen palvelu

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Edellä mainittuja ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. Sisältöpalvelujen pääpainon tulee olla liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävissä julkaisuissa. Tekstimuotoisen sisällön tulee 3 momentissa säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta liittyä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun. (11.3.2022/159)

L:lla 159/2022 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.8.2022. Aiempi sanamuoto kuuluu:

Yhtiön tehtävänä on tuoda monipuolinen ja kattava julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmisto siihen liittyvine oheis- ja lisäpalveluineen jokaisen saataville yhtäläisin ehdoin. Näitä ja muita julkisen palvelun sisältöpalveluja tulee tarjota yleisissä viestintäverkoissa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti. (28.6.2017/436)

Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti:

1) tukea kansanvaltaa ja jokaisen osallistumismahdollisuuksia tarjoamalla monipuolisia tietoja, mielipiteitä ja keskusteluja sekä vuorovaikutusmahdollisuuksia;

2) tuottaa, luoda, kehittää ja säilyttää kotimaista kulttuuria, taidetta ja virikkeellistä viihdettä; (10.8.2012/474)

3) ottaa ohjelmistossa huomioon sivistys- ja tasa-arvonäkökohdat, tarjota mahdollisuus oppimiseen ja itsensä kehittämiseen, painottaa lapsille ja nuorille suunnattuja ohjelmistoja sekä tarjota hartausohjelmia; (10.8.2012/474)

4) kohdella ohjelmatoiminnassa yhtäläisin perustein suomen- ja ruotsinkielistä väestöä, tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä;

5) tukea suomalaisen kulttuuriperinnön vaalimista, suvaitsevaisuutta, yhdenvertaisuutta, tasa-arvoa ja kulttuurista moninaisuutta sekä huolehtia ohjelmatarjonnasta myös vähemmistö- ja erityisryhmille; (28.6.2017/436)

6) edistää kulttuurien vuorovaikutusta ja ylläpitää ulkomaille suunnattua ohjelmatarjontaa;

7) välittää asetuksella tarkemmin säädettäviä viranomaistiedotuksia ja varautua televisio- ja radiotoiminnan hoitamiseen poikkeusoloissa.

Yhtiö voi 1 momentista poiketen tarjota yleisissä viestintäverkoissa seuraavia tekstimuotoisia sisältöjä ilman, että niiden on liityttävä yhtiön liikkuvaa kuvaa tai ääntä sisältävään julkaisuun:

1) lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt, joita yhtiö julkaisee Oy Suomen tietotoimisto - Finska Notisbyrån Ab:n tai muun sitä vastaavan kansallisen uutistoimiston kanssa tehdyn yhteistyön perusteella;

2) nopeisiin ja nopeasti kehittyviin uutistilanteisiin liittyvät lyhyet tekstimuotoiset uutissisällöt;

3) yhtiön 2 momentin 7 kohdan mukaisesti välittämät tekstimuotoiset viranomaistiedotukset ja poikkeusoloihin varautumisen edellyttämät välttämättömät tekstimuotoiset sisällöt;

4) saamen- ja romaninkieliset sekä maan muiden vähemmistönä olevien kieliryhmien kielellä olevat tekstimuotoiset uutissisällöt;

5) kulttuuriin liittyvät tekstimuotoiset sisällöt;

6) oppimiseen liittyvät tekstimuotoiset sisällöt.
(11.3.2022/159)
L:lla 159/2022 lisätty 3 momentti tulee voimaan 1.8.2022.

Yhteistyö

Yhtiön on toiminnallaan edistettävä sananvapautta, korkeatasoista journalismia ja median monimuotoisuutta.

Aineiston tarjonnan eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa julkisen palvelun televisio- ja radio-ohjelmiston tuotannossa syntynyttä aineistoa muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen on eriytettävä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnasta ja muusta julkisesta palvelusta muodostuva toimintansa toisistaan.

Eriyttämisellä tarkoitetaan tässä pykälässä sitä, että eriytettäville toiminnoille on laadittava tilikausittain tuloslaskelma ja julkisen palvelun toiminnalle myös tase. Tuloslaskelma ja tase, joiden tulee olla yhtiön kirjanpidosta johdettavissa, on laadittava soveltuvin osin kirjanpitolain (1336/1997) säännösten mukaisesti.

Jos yhtiö ottaa omaan käyttöönsä julkisen palvelun televisio- ja radiotoiminnassa tuotettua aineistoa tarjotakseen sitä muualla kuin televisio- ja radiotoiminnassa, sen tulee tapahtua samoin ehdoin kuin yhtiön luovuttaessa aineistoa yhtiön ulkopuoliseen käyttöön.

Muut tehtävät

Yhtiökokous voi päättää muuttaa yhtiöjärjestystä siten, että yhtiö harjoittaa myös muuta toimintaa kuin 7 §:n mukaista julkista palvelua. Tällainen toiminta on eriytettävä kirjanpidossa julkisen palvelun toiminnasta.

Verkkopalvelun eriyttäminen

Jos yhtiö tarjoaa viestintämarkkinalain (393/2003) 2 §:ssä tarkoitettua verkkopalvelua, sen on eriytettävä verkkopalvelun tarjontaan liittyvä toiminta kirjanpidossa muusta toiminnastaan.
2 momentti on kumottu L:lla 10.8.2012/474.
4 luku on kumottu L:lla 9.10.1998/746.

5 luku

Erinäiset säännökset

Mainonnan kielto

Yhtiö ei saa lähettää mainontaa televisio- tai radio-ohjelmistojensa eikä muiden eri televerkoissa tarjoamiensa julkisen palvelun tehtävään kuuluvien sisältöpalveluiden yhteydessä.

Yhtiö ei saa tuottaa sponsoroitua ohjelmaa.

Viestintäviraston taloudelliset valvontatehtävät

Viestintävirasto valvoo 7 a, 8, 8 a ja 12 §:n noudattamista sekä sitä, että käytössä ei ole alihinnoittelua eikä ristikkäistukia.

Yhtiön on toimitettava Viestintävirastolle vuosittain huhtikuun loppuun mennessä tilinpäätöksensä, eriytettyjen toimintojen tuloslaskelmat ja taseet liitetietoineen sekä yhtiön tilintarkastajien lausunto eriyttämislaskelmista. Yhtiön on salassapitosäännösten estämättä Viestintäviraston pyynnöstä toimitettava myös muut valvonnassa tarvittavat tiedot.

Jos yhtiö rikkoo 7 a, 8, 8 a, 12 tai 12 a §:n säännöksiä, Viestintävirasto voi velvoittaa yhtiön korjaamaan virheensä tai laiminlyöntinsä. Velvoitteen tehosteeksi voidaan asettaa uhkasakko tai uhka siitä, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään yhtiön kustannuksella.

Uhkasakosta ja teettämisuhasta säädetään uhkasakkolaissa (1113/1990).

Kertomus Viestintävirastolle

Yhtiön on vuosittain huhtikuun loppuun mennessä annettava Viestintävirastolle kertomus edellisen kalenterivuoden aikana tarjotusta palvelusta. Kertomuksessa on esitettävä tiedot, jotka ovat tarpeen Viestintäviraston televisio- ja radiotoiminnan valvontatehtävässä.

Viestintäviraston on annettava valtioneuvostolle lausuntonsa kertomuksesta ja 12 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen tilinpäätösasiakirjojen perusteella syyskuun loppuun mennessä. Lausunto annetaan tiedoksi sille eduskunnan valiokunnalle, joka käsittelee Yleisradio Oy:tä koskevat asiat.

6 luku

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

Toimenpiteisiin tämän lain täytäntöönpanemiseksi voidaan ryhtyä ennen sen voimaantuloa.

Kumottavat säännökset

Tällä lailla kumotaan:

1) valtioneuvoston oikeudesta luovuttaa yleisradiotoimintaa varten valtiolle hankittu omaisuus osakeyhtiölle 18 päivänä toukokuuta 1934 annettu laki (216/34) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen ja

2) 20 päivänä helmikuuta 1987 annetun teletoimintalain 6 §:n 1 momentti.

Siirtymäsäännös

Valtioneuvoston Oy Yleisradio Ab:lle myöntämä yleisradiotoiminnan toimilupa lakkaa olemasta voimassa tämän lain voimaan tullessa.

Oy Yleisradio Ab:lle 16 päivänä huhtikuuta 1991 valittu hallintoneuvosto jatkaa tämän lain voimaan tultua toimintaansa tämän lain mukaisena hallintoneuvostona kuluvan toimikautensa loppuun. Hallintoneuvosto tekee siirtymäkautta koskevat ratkaisut 1 päivänä tammikuuta 1990 alkaneeksi viiden vuoden toimikaudeksi nimetyn johtajiston osalta. Siirtymäkauden katsotaan päättyvän vuoden 1994 loppuun mennessä.

HE 124/93, LiVM 14/93

Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:

LA 110/94, PeVM 19/94

# data[].attributes.attachment_link.title
Laki Yleisradio Oy:stä 1380/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®

# data[].attributes.attachment_link.description
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset Yhtiön asema Yleisradio Oy on 7 §:n mukaista julkista palvelua liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla harjoittava osakeyhtiö. Yhtiö voi harjoittaa myös muuta toimintaa yhtiöjärjestyksensä mukaisesti. Yhtiön oikeudesta harjoittaa televisio- ja radiotoimintaa säädetään erikseen. Toiminnan harjoittamisessa tarvittaviin teknisiin radiolaitteisiin sovelletaan, mitä tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) säädetään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sisäinen valvonta

Sisäisen valvonnan avulla varmistetaan yhtiön strategisten ja operatiivisten tavoitteiden saavuttaminen, toimintaa koskevan informaation luotettavuus, yhtiön tehokas johtaminen, voimavarojen taloudellinen ja tehokas käyttö sekä lakien, periaatteiden ja ohjeiden noudattaminen.

Yleisradio Oy:n hallitus hyväksyy sisäisen valvonnan periaatteet, asettaa sisäiselle valvonnalle tavoitteet ja vastaa riittävän sisäisen valvonnan järjestämisestä. Sisäisen valvonnan toimeenpano- ja seurantavastuu on toimitusjohtajalla ja koko muulla organisaatiolla. Sisäinen valvonta on osa Ylen jokapäiväistä toimintaa ja sitä toteuttavat kaikki työntekijät. Sisäistä valvontaa kehitetään jatkuvasti osana yhtiön suunnittelu-, johtamis- ja toimintaprosesseja.

Compliance-toiminta

Vastuullisen toiminnan compliance-ohjelman tavoitteena on varmistaa lakien, normien ja eettisten ohjeiden noudattaminen yhtiössä. Ylen toimintaperiaatteet on kerrottu yhtiön verkkosivulla yle.fi/toimintaperiaatteet.

Hallitus valvoo, että Ylen toiminnan vaatimustenmukaisuus varmistetaan asianmukaisella tavalla sekä käsittelee yhtiön toimintaa koskevia keskeisiä compliance-riskejä. Hallitus hyväksyy Compliance-periaatteet.

Yle on sitoutunut eettisiin toimintatapoihin ja edellyttää niihin sitoutumista myös kumppaneiltaan. Ylellä on koko yhtiötä koskeva eettinen ohje (Code of conduct) ja toimitustyötä koskeva Ohjelmatoiminnan ja sisältöjen eettinen ohje (OTS). Yle noudattaa toiminnassaan Julkisen sanan neuvoston laatimia Journalistin ohjeita.

Ylellä on käytössä eettiseksi kanavaksi nimetty ilmoituskanava, jolla henkilöstö voi tarvittaessa ilmoittaa havaituista tai epäillyistä väärinkäytöksistä.

Riskienhallinta

Riskienhallinta on osa Ylen sisäistä valvontaa ja hyvää hallintotapaa. Riskienhallinnalla tarkoitetaan Ylen toiminnassaan kohtaamien ja siihen liittyvien riskien jatkuvaa tunnistamista, arviointia ja hallintaa. Riskienhallinta ulottuu Ylen toiminnan eri tasoille ja kattaa toimintaan liittyvät riskilajit.

Riskienhallinnan tavoitteena on tunnistaa Ylen toiminnan kannalta merkittävimmät riskitekijät sekä hallita niitä optimaalisesti siten, että yhtiön strategiset, toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet saavutetaan ja yhtiön mainetta vahingoittavat tapahtumat minimoidaan. Suunnitelmallinen riskienhallinta auttaa pienentämään negatiivisten riskien realisoitumisen todennäköisyyksiä ja vähentämään niiden haitallisia vaikutuksia toimintaan.

Yhtiön hallitus on hyväksynyt riskienhallinnan periaatteet, joiden mukaisesti riskienhallintaa hoidetaan. Periaatteissa on määritelty riskienhallintaan liittyvät vastuut ja roolit sekä se, miten riskejä tunnistetaan, arvioidaan ja seurataan.

Sisäinen tarkastus

Sisäinen tarkastus tukee yhtiön hallitusta sisäisen valvonnan riittävyyden, toimivuuden ja tehokkuuden valvomisessa tuottamalla sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan tilaa koskevaa objektiivista arviointia ja konsultointia. Hallitus hyväksyy sisäisen tarkastuksen periaatteet.

Sisäinen tarkastus tukee toimivaa johtoa tavoitteiden saavuttamisessa antamalla suosituksia toimintatapojen, prosessien ja kontrollien kehittämiseksi. Sisäinen tarkastus arvioi järjestelmällisesti sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan sekä hallinto-, johtamis-, ja valvontaprosessien tehokkuutta.

Sisäinen tarkastus raportoi hallitukselle. Tarkastusten toteuttamiseen käytetään sekä omia että ulkopuolisia resursseja.

Ulkoinen valvonta

Tilintarkastus

Yhtiön tilintarkastajina ovat vuonna 2020 toimineet yhtiökokoukseen 19.5.2020 saakka KHT Virpi Halonen sekä tilintarkastusyhteisö KPMG Oy Ab, jonka nimeämänä toimeksiantovastuullisena tilintarkastajana on toiminut KHT Petri Sammalisto. Yhtiökokous päätti valita Yleisradio Oy:n tilintarkastajaksi KHT Virpi Halosen sekä KPMG Oy Ab:n, jonka nimeämänä toimeksiantovastuullisena tilintarkastajana on toiminut KHT Petri Sammalisto.

Tilintarkastajille maksettiin tilikaudelta 2020 lakisääteisestä tilintarkastuksesta 47 775 euroa.

Yle on käyttänyt KPMG Oy Ab:n neuvontapalveluja erilaisissa oman toimintansa kehittämiseen liittyvissä projekteissa ja maksanut näistä palveluista yhteensä 27 411 euroa.

Liikenne- ja viestintävirasto

Ylen toiminnan lainmukaisuutta valvoo Liikenne- ja viestintävirasto. Yleisradiolain 12 a §:n mukaan Liikenne- ja viestintävirasto valvoo Ylen kaupallisen toiminnan eriyttämistä ja kaupallisen toiminnan alihinnoittelun kieltoa sekä mainonnan ja sponsoroinnin kieltoja. Liikenne- ja viestintävirasto ei valvo Yleisradiolain 7 §:n mukaisen julkisen palvelun tehtävän toteutumista, jota valvovat puolestaan Ylen hallintoneuvosto ja eduskunta hallintoneuvoston sille antaman kertomuksen kautta.

Sähköisen viestinnän palveluista annetun lain mukaan Liikenne- ja viestintävirasto valvoo muun muassa Ylen ohjelmien eurooppalaisvaatimuksen ja riippumattomien tuottajien kiintiön (ns. indie-kiintiön) toteutumista, Ylen televisio-ohjelmien saattamista näkö- ja kuulorajoitteisten saataville sekä Ylen tuottamien ohjelmien sponsorointikieltoa. Lisäksi Liikenne- ja viestintävirasto valvoo Ylen toimintaa viestintäalan yleisen laillisuusvalvojan roolissa muun muassa radiotaajuuksien käytön suhteen.

Lähipiiriliiketoimet

Ylellä on hallituksen hyväksymä lähipiiriohje, jossa on määritelty lähipiiri, lähipiiriliiketoimi sekä se, miten mahdolliset lähipiiriliiketoimet tulee raportoida. Yle ylläpitää lähipiirirekisteriä, johon merkitään yhtiön lähipiiriin kuuluvat henkilöt ja yhteisöt, kunkin lähipiirisuhteen luonne sekä lähipiiriliiketoimet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sisäisen valvonnan avulla varmistetaan yhtiön strategisten ja operatiivisten tavoitteiden saavuttaminen, toimintaa koskevan informaation luotettavuus, yhtiön tehokas johtaminen, voimavarojen taloudellinen ja tehokas käyttö sekä lakien, periaatteiden ja ohjeiden noudattaminen. Yleisradio Oy:n hallitus hyväksyy sisäisen valvonnan periaatteet, asettaa sisäiselle valvonnalle tavoitteet ja vastaa riittävän sisäisen valvonnan järjestämisestä.

# data[].attributes.body
• Compliance-toiminta, jonka tavoitteena on varmistaa lakien, normien ja eettisten ohjeiden noudattaminen yhtiössä.

• Riskienhallinta, jota käytetään Ylen toiminnassaan kohtaamien ja siihen liittyvien riskien jatkuvana tunnistamisena, arviointina ja hallintana.

• Sisäinen tarkastus tukee Ylen hallitusta ja johtoa arvioimalla sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan tilaa sekä antamalla suosituksia toimintatapojen parantamiseksi. Tarkastukset tehdään sekä omilla että ulkopuolisilla resursseilla, ja niiden tulokset raportoidaan hallitukselle.

# data[].attributes.body
Ylen toimintaa valvoo ulkoisesti:

• Tilintarkastajat

• Liikenne- ja viestintävirasto

• Lähipiiriliiketoimet

# data[].attributes.body
Yle on julkisen palvelun mediayhtiö, jonka pääomistajana on Suomen valtio eli me suomalaiset.

# data[].attributes.body
Yle saa pääosan rahoituksestaan Yle-verosta, eli se ei tarvitse mainostuloja toimiakseen eikä myöskään tavoittele toiminnallaan voittoa.

# data[].attributes.body
Yleisradioyhtiöiden tehtäviin kuuluvat demokratian ja kulttuurin vahvistaminen sekä tasa-arvon ja yhteenkuuluvuuden edistäminen. Yleisradiotoiminta turvaa eri tavoin myös viestinnän moniarvoisuutta.

Yle edistää sananvapauden vastuullista käyttöä ja medialukutaitoa yhteistyössä kumppaneidensa kanssa.

# data[].attributes.body
Ylellä on 3 tv-kanavaa, 6 radiokanavaa ja verkkopalvelut Yle Areena, yle.fi ja svenska.yle.fi.

# data[].attributes.body
Yle tekee ohjelmia 12 kielellä. Lisäksi Yle tekstittää ja tekee ohjelmia myös viittomakielellä ja selkokielellä. Uutisia Yle tekee seitsemällä kielellä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yle toimii media-alalla.

Yle on julkisen palvelun yhtiö, sen omistaja on Suomen valtio eli me kaikki.

Yle on melkein 100 vuotta vanha, se perustettiin vuonna 1926.

Ylen toimitusjohtaja on Merja Ylä-Anttila.

Ylessä on noin 2900 vakituista työntekijää.

Ylen rahat tulevat Yle-verosta. Yksi ihminen maksaa Yle-veroa enintään 163 euroa vuodessa. Ihmisen ei tarvitse maksaa Yle-veroa, jos hänellä on tosi pienet tulot.

Yle ei saa esittää mainoksia. Siksi Yle ei saa rahaa mainoksista samalla tavalla kuin kaupalliset mediafirmat.

Suomen parlamentti eli eduskunta päättää, mitä tehtäviä Ylellä on. Eduskunta päättää myös Yle-verosta.

Yle on riippumaton, eli se ei anna muiden vaikuttaa Ylen ohjelmiin. Yle noudattaa vain lakia ja toimittajien ammattiohjeita.

Ylelle on tärkeää, että ihmiset voivat luottaa Ylen ohjelmiin. Ylelle on tärkeää myös se, että Suomessa on sananvapaus eli erilaiset mielipiteet ovat sallittuja.

Vastuu Ylen ohjelmien sisällöstä kuuluu vastaaville toimittajille. Tästä voit katsoa, ketkä ovat Ylen vastaavia toimittajia.

Laki määrää, että kaikilla suomalaisilla on oikeus saada Ylen ohjelmat. Ikä, sukupuoli, asuinpaikka tai raha ei saa sitä estää.

Ylen tehtävä on vahvistaa Suomen demokratiaa ja kulttuuria. Ylen pitää myös edistää tasa-arvoa ja sitä, että ymmärrämme toisiamme.

Yle tekee monenlaisia ohjelmia: uutisia ja urheilua, kulttuuria ja viihdettä, lasten- ja nuortenohjelmia.

Ylellä on 3 tv-kanavaa, 6 radiokanavaa ja verkkopalvelut Yle Areena, yle.fi ja svenska.yle.fi.

Yle tekee ohjelmia 12 kielellä: suomeksi, ruotsiksi, saamen kielillä, suomalaisella viittomakielellä, suomenruotsalaisella viittomakielellä, romaniksi, karjalaksi, englanniksi, venäjäksi ja ukrainaksi. Lisäksi Yle tekee ohjelmia myös selkosuomeksi ja selkoruotsiksi.

Ylellä on uutistoimituksia ympäri Suomen 31 eri paikkakunnalla.

Yle haluaa, että kaikki voivat seurata asioita. Siksi Yle tekstittää tv-ohjelmia ja tekee ohjelmia myös viittomakielellä ja selkokielellä.

Ylen tunnuslause on: Yle on kaikille yhteinen ja jokaiselle oma.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mikä on Yle ja mitä se tekee? (selkosuomeksi)

# data[].attributes.body
Yleisradio perustettiin 1926 ja se oli Suomen ensimmäinen koko maan kattava radiopalvelu.

# data[].attributes.body
Maailman ensimmäinen yleisradioyhtiö BBC oli perustettu vain neljä vuotta aikaisemmin kuin Yle.

# data[].attributes.body
Ensimmäisinä Ylen radiolähetyksinä oli säätiedotteita merenkulkijoille. Myöhemmin saman vuoden aikana radioitiin mm. jumalanpalveluksia, kuunnelmia, kieltenopetusta, sinfoniakonsertteja ja puheohjelmia.

# data[].attributes.body
Ohjelmiston tavoitteena oli “kansansivistyksen edistäminen, hyödyllisten tiedonantojen toimittaminen ja viattoman ajanvietteen hankkiminen”.

# data[].attributes.body
Vuonna 1927 Ylen toimintaa aloitettiin rahoittamaan radion kuunteluluvilla.

# data[].attributes.body
Televisiolähetykset Yle aloitti Suomen television nimellä 1958.

# data[].attributes.body
Ylen tehtävänä on olla kaikkien suomalaisten saavutettavissa tasavertaisesti tarjoamalla erilaisia mediasisältöjä eri tarpeisiin. Se pyrkii palvelemaan erilaisia yleisöjä ja tarpeita, tunnistaen että kaikkia ei tavoiteta samoilla tavoilla tai kaipaa samoja sisältöjä. Vaikka Yle tarjoaa erityisesti kielivähemmistöille ja erityisryhmille tarkoitettuja sisältöjä, sen rooli ei ole pelkästään täydentää kaupallisia kanavia, vaan tarjota monipuolista sisältöä kaikille suomalaisille.

# data[].attributes.body
Ylen verkkosivut (yle.fi) julkaistiin vuonna 1995. Verkkotunnus rekisteröitiin kuitenkin jo 01.01.1991 klo 00:00:00.

# data[].attributes.body
Ylen toiminnan tavoitteena on toimia itsenäisesti ilman poliittisia tai taloudellisia paineita. Sen päätöksenteko perustuu julkisen palvelun tehtävään, ei voiton tavoitteluun.

# data[].attributes.body
Yle saa pääosan rahoituksestaan Yle-verosta, mikä erottaa sen kaupallisista toimijoista, sillä se ei tarvitse mainostuloja toimiakseen.

Yksi ihminen maksaa Yle-veroa enintään 163 euroa vuodessa. Kaikista vähävaraisimpien ei tarvitse maksaa Yle-veroa, vain jos tulot ylittävät 14 000 euroa vuodessa.

# data[].attributes.body
Eduskunta päättää Ylen rahoituksesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen toiminta verkossa, radiossa ja televisiossa rahoitetaan Yle-verolla.

Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät.

Yle tuottaa paljon sisältöä nettiin, yli 90 prosenttia toimitetuista radio-ohjelmista ja kaksi kolmannesta kotimaisista televisio-ohjelmista. Joka viikko yhdeksän kymmenestä yli 15-vuotiaasta suomalaisesta klikkailee, kuuntelee ja katselee näitä Ylen palveluita. Vuoden aikana käytännöllisesti katsoen jokainen suomalainen käyttää Ylen palveluita, vaikkapa urheilukisoja, ellei muuta!

Tutkimusten mukaan suomalaiset pitävät Yleä tärkeänä. Suomalaiset ovat halunneet kotimaisen viestintäyhtiön, joka tarjoaa kaikille tietoa, sivistystä, oivalluksia ja elämyksiä.

Tästä syystä sinäkin maksat Yle-veroa.

Paljonko maksan Yle-veroa?

Ylen rahoituksesta päättää Suomen eduskunta, ei Yle itse.

Yle-veroa peritään täysi-ikäisiltä ja se on henkilökohtainen. Veron määrä on 2,5 prosenttia ansio- ja pääomatulojen yhteismäärän 14 000 euroa ylittävästä osasta, enintään 163 euroa.

Kaikkein vähävaraisimmat on vapautettu maksusta kokonaan.

Yle-vero määrätään vuosittain tuloverotuksen yhteydessä, ja vero sisältyy automaattisesti verokortissa olevaan ennakonpidätysprosenttiisi. Näet verosi määrän veroilmoituksen erittelyosasta.

Myös liiketoimintaa harjoittavat yritykset ja yhteisöt maksavat Yle-veroa verotettavan tulon mukaan.

Tarkempaa tietoa Yle-veron suuruudesta löydät Verohallinnon sivuilta.

Mitä vikaa oli televisiomaksussa?

Yle-vero korvasi tv-maksun vuoden 2013 alusta alkaen.

Televisiolaitteeseen sidottu maksu ei vastannut nykypäivän mediankäyttöä, sillä Ylen palvelut ovat paljon muutakin kuin televisio-ohjelmien lähettämistä.

Verotus on entistä televisiomaksua reilumpi ratkaisu yksin asuville. Heitä on Suomessa noin miljoona, ja nyt he maksavat Ylen palveluista vähemmän kuin ennen. Kahden hyvätuloisen aikuisen taloudessa vero on suunnilleen sama kuin taannoinen televisiomaksu.

Yle-vero on myös kustannuksiltaan tehokkaampi kuin televisiomaksu. Miljoonia euroja säästyy, kun rahat kerätään verotuksen yhteydessä, eikä erillisiä laskuja ja lupatarkastuksia tarvita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toiminta verkossa, radiossa ja televisiossa rahoitetaan Yle-verolla. Suomessa yhteiskunta takaa kansalaisille tiettyjä peruspalveluita kuten terveydenhuollon, opetuksen tai tieverkoston. Nämä rahoitetaan veroilla, joita maksavat kaikki, käyttävät he kyseisiä palveluja sillä hetkellä tai eivät. Yle tuottaa paljon sisältöä nettiin, yli 90 prosenttia toimitetuista radio-ohjelmista ja kaksi kolmannesta kotimaisista televisio-ohjelmista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Näin johdamme vastuullisuutta

Ylen johtoryhmä vastaa operatiivisesta toiminnasta ja strategisesta johtamisesta. Johto ohjaa myös sitä, miten vastuullisuustavoitteita toteutetaan arjessa ja miten tavoitteiden saavuttamista mitataan.

Hallitus hyväksyi Ylen yhteiskuntavastuun periaatteet 13.3.2019. Vastuullisuuden kehittämisestä, koordinoinnista ja raportoinnista vastaa yhtiön lakiosasto.

Vastuullisuustavoitteiden toteutumista seurataan pienryhmissä, jotka raportoivat vastuullisuuden ohjausryhmälle.

Ympäristövastuun tukena toimii 2-4 kertaa vuodessa kokoontuva ympäristöohjausryhmä, johon kuuluu eri vastuualojen asiantuntijoita. Ylen johtoryhmää ympäristöohjausryhmässä edustaa yhtiön teknologia- ja kehitysjohtaja.

Yle seuraa laadullisten ja määrällisten mittarien avulla sekä sisäisin ja ulkoisin tarkastuksin, että yhtiön tavoitteet toteutuvat.

Yle on ollut vastuullisen yritystoiminnan verkoston FiBS ry:n jäsen vuodesta 2011.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vastuullinen Yle on luottamuksen arvoinen.

# data[].attributes.body
Ylen tavoitteena on käyttää verorahoilla saadut rahoitukset vastuullisesti ja harkitusti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jos verkkotunnus on varattu

Voit tarkastella verkkotunnuksen tietoja. Varatun verkkotunnuksen tiedoista käy ilmi ajankohta, jolloin verkkotunnus on vapautumassa haettavaksi, ellei nykyinen käyttäjä uudista sen voimassaoloa.

Verkkotunnustilat

Jos verkkotunnushaku antaa tuloksen Verkkotunnus ei ole rekisteröitävissä, se tarkoittaa, ettei verkkotunnus täytä lain asettamia muotovaatimuksia ja sitä ei voi rekisteröidä.

Kenelle varattu verkkotunnus kuuluu?

Varatun verkkotunnuksen julkisia tietoja ovat

yrityskäyttäjän nimi ja yhteystiedot

verkkotunnuksen rekisteröinti- ja voimassaoloaika.

Jos verkkotunnuksen käyttäjä on

yksityishenkilö, näytetään ainoastaan verkkotunnuksen nimi

yritys tai yhteisö, näytetään yrityksen nimi ja sen yhteystiedot. Sähköpostiosoitteen näyttäminen on vapaaehtoista.

Voit tarkistaa hakupalvelusta omien fi-verkkotunnustesi julkiset tiedot. Päivitäthän muuttuneet yhteystietosi aina pikimmiten verkkotunnusvälittäjäsi kautta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tarkista, onko haluamasi verkkotunnus vapaana. Voit katsoa myös varatun verkkotunnuksen käyttäjätiedot.