# data[].attributes.body
Ovaj sabor je održan 29.10.1918. i na njemu su prekinute sve državnopravne veze s Austro-Ugarskom, stvorena je nova država pod nazivom Država Slovenaca, Hrvata i Srba. Narodno vijeće SHS postaje vrhovno tijelo vlasti u novoj državi. Poblemi novonastale države su: zeleni kadar, siromaštvo, država nema vojsku, Italija zauzima teritorij. Ovaj događaj sam izabrala zato što mislim da je jako bitno to što je Hrvatska barem pokušala sastaviti skroz novu državu nakon rata.

# data[].attributes.body
Zbog navedenih problema, Država SHS ubrzo bi propala. Političari su tražili rješenja, ali na kraju bilo je odlučeno da je najbolja opcija ujediniti se sa Srbijom. Napisan je dokument Naputak koji je sadržavao sve detaljne upute o ujedinjenju sa Srbijom, ali je taj ugovor odbačen i napisana je Adresa. Taj dokument nije imao nikakve uvjete za ujedinjenje što je Srbima odgovaralo. Zatim 1.12.1918. nastaje Kraljevstvo Srba, Hrvata i Slovenaca. Na vlasti je dinastija Karađorđević, a vladar je Aleksandar I. Karađorđević. Posljedica ulaska u ovu kraljevinu je ta da Hrvatska nema puno ovlasti i Srbija često krši neka dogovorena pravila i dogovore.

# data[].attributes.body
Formalnim početkom Sveučilišta u Zagrebu se smatra da je bio 1669. godine, ali nakon Prvog svjetskog rata Sveučilište se krenulo jako puno razvijati i poboljšavati. Od 1920. osnovano je puno novih fakulteta na sveučilištu. Neki od fakulteta su: Gospodarsko-šumarski fakultet, Veterinarski fakultet, Visoka škola za trgovinu i promet (kasnije preimenovana u Ekonomsko-komercijalnu visoku školu, a kasnije postaje Ekonomski fakultet), Visoka tehnička škola...Ovaj sam događaj izabrala zato što mislim da je ovo puno pridonijelo obrazovanju u Hrvatskoj i da posljedicom tadašnjih stvaranja novih škola i fakulteta, sada imamo još više i bolje fakultete i visoko obrazovne škole.

# data[].attributes.body
Ovaj ugovor su potpisali predstavnici Kraljevstva SHS i Kraljevine Italije 12.11.1920. Posljedica ovog ugovora je da Hrvatska gubi, a Italija dobiva: neka Slovenska područja, Trst i okolicu, Istru, Zadar, Cres, Lošinj, Lastovo, Palagružu i Sušac. Rapalski ugovor je zapravo rješenje Londonskog ugovora u kojem se Italiji obećaje Hrvatska obala ako prijeđe na drugu stranu u ratu. Italija to rješenje svejedno nije smatrala pravednim i to je dovelo do Rimskog ugovora, potpisanog 27.1.1924. U tom ugovoru Italija dobiva grad Rijeku. Ovaj događaj sam izabrala zato što mislim da je važno da znamo koliko je Hrvatska izgubila gradova i područja zbog tajnog ugovora, za koji nije ni znala.

# data[].attributes.body
Vidovdanski ustav izglasan je 28.6.1921. natpolovičnom većinom. Ovim ustavom država postaje centralistička monarhija i podjeljena je na 33 oblasti. Kralj ovim ustavom dobiva puno ovlasti koje su mu gotovo dale neograničenu vlast.

# data[].attributes.headline
Atentat u Narodnoj skupštini, 20.6.1928.

# data[].attributes.subject
Atentat u Narodnoj skupštini, 20.6.1928.

# data[].attributes.body
Atentat u Narodnoj skupštini dogodio se 20.6.1928. u Beogradu. Ovaj atentat izvršen je na smrtno stradale: Pavao Radić, Đuro Basariček i na ranjene: Stjepan Radić, Ivan Pernar, Ivan Granđa. Stjepan Radić samo je ranjen u ovom atentatu, ali zbog posljedica i ozljeda od atentata umire 8.8.1928. Atentat je izvršio Puniša Račić, a predsjedničko mjesto preuzima Vladko Maček. Ovaj događaj sam odabrala zato što smo njime izgubili ljude koji su se stvarno zauzimali za dobrobit Hrvatske i uvijek su se pokušavali izboriti za više.

# data[].attributes.body
Kralj Aleksandar ukida Vidovdanski ustav i raspušta skupštinu. Uvodi šestosiječanjsku diktaturu 6.1.1929. Kraljevina Jugoslavija podijeljena je na 9 banovina. Neke od posljedica uvođenja diktature su: cenzura, ograničenje građanske slobode, progoni političkih protivnika, sva politička vlast je u rukama kralja, pojačan policijski teror...Posljedica ovog događaja je da kralj ima svu vlast u državi i puno ljudi nije time zadovoljno. To nezadovoljstvo zapravo je jedan od najvećih razloga za sljedeći događaj.

# data[].attributes.headline
Atentat na kralja Aleksandra I. Karađorđevića, 9.10.1934.

# data[].attributes.subject
Atentat na kralja Aleksandra I. Karađorđevića, 9.10.1934.

# data[].attributes.body
Pravaši, okupljeni oko Ante Pavelića, stvaraju organizaciju Ustaša. Ustaše uz Makedonsku organizaciju VMRO organiziraju atentat na kralja Aleksandra, zato što ne žele biti pod srpskom dominacijom. Atentat se dogodio u Francuskoj, Marsseille-u 9.10.1934. Ubijeni su kralj Aleksandar i francuski ministar vanjskih poslova Louis Barthou. Atentator je bio Vlado Černozemski.

# data[].attributes.body
Ovim sporazumom, 26.8.1939. , nastaje Banovina Hrvatska koja dobiva neke ovlasti i poslove. Posljedica ovog ugovora je da Hrvatska dobiva i samostalne poslove a neki od njih su: vlastita vlada, vlastit ban, vlastit sabor, gospodarstvo, zdravstvo, sudstvo...

# data[].attributes.headline
Osnivanje Državnog zavoda za statistiku u Zagrebu, 1939.

# data[].attributes.subject
Osnivanje Državnog zavoda za statistiku u Zagrebu, 1939.

# data[].attributes.body
Utemeljen je još 1875. godine u A-U kao Zemaljski statistički ured. Godine 1924. mijenja ime u Statistički ured, ali 1929. godine nakon uvođenja šestosiječanjske diktature gubi samostalnost. Zbog sporazuma Cvetković-Maček Statistički ured pripaja se Predsjedničkom uredu Banske vlasti Banovine Hrvatske.