# data[].attributes.headline
Суть кібер-грумінгу

# data[].attributes.subject
Суть кібер-грумінгу

# data[].attributes.body
Суть його в тому, що:

- шахраї реєструються в соцмережах під виглядом підлітків (або досить приємних на вигляд дорослих),

- входять в довіру до дітей та підлітків з метою отримання від них інтимних фото або відео,

- шантажують, щоб отримати ще більш відверті матеріали, гроші або змусити до особистих зустрічей в офлайні.

# data[].attributes.headline
Що таке шерентинг?

# data[].attributes.subject
Що таке шерентинг?

# data[].attributes.body
Шерентинг — практика публікації батьками великої кількості контенту про своїх дітей на інтернет-платформах, насамперед у соціальних мережах. Такий контент охоплює фотографії, відео, розповіді про особисте життя дитини, її успіхи, проблеми, звички тощо.

# data[].attributes.headline
Що таке кібербулінг?

# data[].attributes.subject
Що таке кібербулінг?

# data[].attributes.body
Кібербулінг – це булінг із застосуванням цифрових технологій. Він може відбуватися в соціальних мережах, платформах обміну повідомленнями (месенджерах), ігрових платформах та мобільних телефонах. Це неодноразова поведінка, спрямована на залякування, провокування гніву чи приниження тих, проти кого він спрямований.

# data[].attributes.headline
Загрози шеретингу

# data[].attributes.subject
Загрози шеретингу

# data[].attributes.body
На перший погляд, здається, що такі дії не зашкодять дитині, але насправді вони можуть порушувати її особистий простір, викликати емоційний дискомфорт і навіть становити загрозу фізичній безпеці. Публікації можуть стати причиною кібербулінгу з боку однолітків, а особисті дані та фото – потрапити до рук зловмисників.

# data[].attributes.headline
Сутність кібер-булінгу

# data[].attributes.subject
Сутність кібер-булінгу

# data[].attributes.body
Кібербулінг – це один з різновидів цькування. Він так само має на меті принизити людину, завдати їй моральної шкоди, знищити її репутацію тощо.

# data[].attributes.headline
Що таке кібер-грумінг

# data[].attributes.subject
Що таке кібер-грумінг

# data[].attributes.body
Кібер-грумінг — це встановлення дорослими довірливих стосунків з неповнолітніми через інтернет для подальшого шантажування, залякування, а також вступу з ними в інтимний зв'язок, вчинення сексуального насильства. Зловмисники маніпуляціями, шантажем чи погрозами змушують людину тримати їх спілкування у секреті від рідних та друзів.

# data[].attributes.headline
Статистичні дані шерентингу

# data[].attributes.subject
Статистичні дані шерентингу

# data[].attributes.body
Кілька досліджень описують шерентинг як міжнародне явище, поширене в багатьох країнах. У США дослідники з Дитячої лікарні ім. К. С. Мотта Мічиганського університету встановили, що майже 75 % американських батьків знайомі з кимось, хто надмірно ділився інформацією про свою дитину в соціальних мережах. Згідно з опитуванням компанії AVG, 92 % американських дітей віком до двох років уже мали певну присутність в інтернеті В Австралії опитування Fisher-Price показало, що 90 % батьків зізналися в надмірному поширенні інформації про своїх дітей. В Іспанії та Чехії опитування приблизно 1500 батьків виявило, що 70–80 % із них брали участь у шерентингу. У Великій Британії, Франції, Німеччині та Італії дослідження компанії Research Now виявило, що майже три чверті опитаних батьків висловили готовність ділитися зображеннями своїх немовлят.

# data[].attributes.headline
Наслідки кібер-грумінгу

# data[].attributes.subject
Наслідки кібер-грумінгу

# data[].attributes.body
Остаточна мета кібергрумінгу  –  отримання фотографій та відео відвертого характеру. Однак, дії зловмисників можуть бути й набагато небезпечнішими – вони часто намагаються зустрітися з дитиною в реальному житті.

# data[].attributes.headline
Наукова стаття про кібер-грумінг

# data[].attributes.subject
Наукова стаття про кібер-грумінг

# data[].attributes.body
chrome-extension://efaidnbmnnnibpcajpcglclefindmkaj/http://www.lsej.org.ua/2_2022/29.pdf

# data[].attributes.headline
Наслідки кібер-булінгу

# data[].attributes.subject
Наслідки кібер-булінгу

# data[].attributes.body
Наслідки можуть тривати довгий час і впливати на людину різними способами:

Ментально – відчуття смутку, пригніченості, навіть злості, відчуття себе в безглуздому становищі

Емоційно – відчуття сорому, втрата цікавості до речей, які ти любиш

Фізично – відчуття втоми (втрата сну) або таких симптомі, як біль у животі та головний біль.

Відчуття того, що з тебе насміхаються або тебе переслідують, може заважати людям говорити або намагатися боротися з проблемою. У крайніх випадках кібербулінг може призвести навіть до скоєння самогубства.

За статистикою в Україні зросла кількість дитячих та підліткових суїцидів. За даними Єдиного досудового реєстру якщо за 2020 рік сталося 123 випадки підліткових самогубств, то станом на 1 червня 2021 року вже вчинено 149 суїцидів. Серед основних причин суїцидів неповнолітніх часто називають кібербулінг.

# data[].attributes.headline
Як ділитися інформацією відповідально та захистити свою дитину в інтернеті 

# data[].attributes.subject
Як ділитися інформацією відповідально та захистити свою дитину в інтернеті 

# data[].attributes.body
Запитуйте дозволу в дитини перед публікацією будь-якого контенту з нею, обмежуйте особисту інформацію, перегляньте попередні публікації разом із дитиною, використовуйте налаштування конфіденційності, дотримуйтеся узгоджених з іншими членами родини правил

# data[].attributes.headline
Статистичні данні 

# data[].attributes.subject
Статистичні данні 

# data[].attributes.body
В опитуванні за темою секстингу проекту U-Report узяло участь 25 035 респондентів, 40% з яких надсилали комусь свої фото інтимного змісту. Більшість 62% робили це на прохання партнерів. Однак варто зауважити, що 1% (орієнтовно 90 респондентів) надсилали фото на прохання незнайомої людини. І хоча ця кількість є відносно незначною, така безпечність може призводити до ризиків наразитись на кібергрумінг. Вразливість до ризиків кібергрумінгу підтверджує ще одне опитування в межах U-Report, проведене у 2017 році. Так, 26% з 17 373 респондентів спілкувались в Інтернеті (соціальних мережах) з незнайомими людьми на особисті теми. 41% робили це для розваги, 16% керувались тим, що незнайомі люди не будуть засуджувати, 12% через проблеми в особистих відносинах, 9% через непорозуміння в сім’ї та 8% через проблеми в стосунках з однолітками. За даними іншого дослідження «Голоси дітей», проведеного Коаліцією «Права дитини в Україні», 19% дітей стикнулися з булінгом, із них — 22% отримували погрозливі повідомлення в Інтернеті чи соціальних мережах. 7% такі повідомлення отримували телефоном. Загалом участь в опитуванні взяли 1 290 дітей. На жаль, окреслене підтверджує значний ризик благополуччю дітей через кібербулінг, а також їх вразливість до кібергрумінгу. Втрата комунікацій із сім’єю та недовіра до можливостей допомоги, особливо від закладів освіти, лише посилює ризики безпеки дітей в інформаційному просторі.

# data[].attributes.headline
Статистичні данні кібер-булінгу

# data[].attributes.subject
Статистичні данні кібер-булінгу

# data[].attributes.body
Згідно статистики, в Україні 29% опитаних підлітків хоч раз ставали жертвами кібербулінгу, а 16% були змушені пропускати через це шкільні заняття. 14% молодих людей вбачають необхідність залучення школи до вирішення проблеми кібербулінгу й ще 12% — залучення інтернет-провайдерів. Також більше половини молодих людей вважає, що проблему кібербулінгу може вирішити сама молодь. Відповідно до його результатів, в Україні понад 18% рішень щодо булінгу, за даними Єдиного реєстру судових рішень, стосуються випадків використання засобів електронних комунікацій, тобто дій, які завдали психологічних страждань і були вчинені в інтернеті за допомогою гаджетів.

# data[].attributes.headline
Найбільш вразлива категорія користувачів

# data[].attributes.subject
Найбільш вразлива категорія користувачів

# data[].attributes.body
Грумери зазвичай націлені на дітей та підлітків, які демонструють економічну, фізичну, психологічну, сімейну, соціальну чи емоційну вразливість або які вже зазнали віктимізації. Особи, чиє минуле пов'язане з натягнутими стосунками з батьками, відсутністю сильної мережі підтримки, досвідом перебування у прийомних сім'ях, випадками втечі, судимістю, психічними розладами, вживанням алкоголю та/або психоактивних речовин, бідністю чи бездомністю, підвищують ризики. Крім того, батьки, які недостатньо обізнані про онлайн-ризики і не контролюють онлайн-активність своїх дітей, можуть ненавмисно піддати своїх дітей експлуатації.

# data[].attributes.headline
Попередження наслідків кібер-грумінгу

# data[].attributes.subject
Попередження наслідків кібер-грумінгу

# data[].attributes.body
Дорослі грають важливу роль у захисті дітей від негативних впливів онлайн, тому вони мають самі усвідомлювати небезпеки та підтримувати відкрите доброзичливе спілкування, аби дитина не почувалася самотньою і не боялася звертатися за допомогою у майбутньому.

Підтримуйте довірливе спілкування про онлайн-досвід, щоб дитина могла вільно ділитися будь-якими турботами чи питаннями. Будьте готові вислухати та допомогти у складних ситуаціях (отримання повідомлень з погрозами чи шантажем тощо).

Навчіть тримати особисті дані в секреті та обережно ставитися до онлайн-знайомств. Розповсюдження в інтернеті особистої інформації, приватних фотографій, номера телефону, адреси проживання, реквізитів банківських карток, зображень документів створює ризик постраждати від дій зловмисників.

Допоможіть встановити приватність облікових записів дитини у різних соцмережах. У такий спосіб вони зможуть контролювати хто стежить за їх обліковими записами.

Заохочуйте дітей періодично переглядати своїх підписників та, за необхідності, видаляти підозрілі акаунти, власників яких вони не знають особисто.

Розкажіть про важливість цифрової репутації, її вплив на реальне коло спілкування та ставлення однолітків у реальному житті.

Встановіть необхідні налаштування для захисту ґаджета, яким користується дитина. Переконайтеся, що вона зможе самостійно під’єднатися та відкривати необхідні веб-ресурси, не маючи при цьому доступу до потенційно небезпечних сайтів.

Встановіть правила використання інтернету, при потребі моніторте активність вашої дитини в мережі. Також навчіть розпізнавати потенційно небезпечні веб-сайти.

Обов’язково налаштуйте двофакторну автентифікацію для захисту облікових записів. Навчіть використовувати надійні, складні паролі, різні для кожного ресурсу і не повідомляти їх нікому.

Домовтеся, що під час навчання дитина буде використовувати тільки визначені вчителями програми, месенджери та веб-сайти з навчальним матеріалом. Для зручності створіть відповідні закладки у браузері.

# data[].attributes.headline
Поради щодо уникнення шеретингу

# data[].attributes.subject
Поради щодо уникнення шеретингу

# data[].attributes.body
не поширюйте матеріали з будь-якими особистими даними або інформацією, яка може допомогти визначити особу: ім’я, адресу, дату народження;

вимкніть відстеження місцезнаходження під час створення фото, щоб за допомогою них не можна було отримати геотеги;

перевірте налаштування конфіденційності;

діліться фотографіями та інформацією з людьми, яких ви дійсно знаєте;

перш ніж опублікувати будь-що, подумайте, які наслідки це матиме у майбутньому.

# data[].attributes.headline
Відео на тему кібер-грумінгу

# data[].attributes.subject
Відео на тему кібер-грумінгу

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
РЦНБВПД У Львівській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке кібергрумінг?

# data[].attributes.headline
Вразливі категорії 

# data[].attributes.subject
Вразливі категорії 

# data[].attributes.body
Діти та підлітки – найбільш вразлива до кібернасильсва група осіб. Близько третини українських підлітків ставали жертвами цькування в інтернеті. Це дані опитування Дитячого фонду ООН (ЮНІСЕФ), в якому взяли участь більше 170 тисяч людей від 13 до 24 років із 30 країн світу. Більшість опитаних зазначають, що кібербулінг найбільш поширений у соціальних мережах, зокрема у Facebook, Instagram, Snapchat і Twitter.

# data[].attributes.headline
Попередження кібер-булінгу

# data[].attributes.subject
Попередження кібер-булінгу

# data[].attributes.body
На початковому етапі, коли ви помітили перші образи чи цькування, намагайтеся ігнорувати булера. Часто люди, що шукають собі жертву у мережі, хочуть бачити зворотний зв’язок та викликати певні емоції. Тож за відсутності будь-якої реакції можуть просто втратити інтерес.

Якщо це не зупинить булера і він продовжить діставати вас повідомленнями та коментарями – просто заблокуйте його. У соцмережах є така можливість, щоб людина більше не могла стежити за вами та надсилати вам повідомлення. Також є можливість поскаржитися на булера у саму соцмережу, щоб його сторінку заблокували для всіх.

Намагайтеся обмежити публікацію особистої інформації у соцмережах. Наприклад, не вказуйте номер телефону чи адресу проживання. Такою інформацією може скористатися не лише булер для цькування, а й шахраї у серйозніших цілях.

Для безпеки своєї пошти та соцмереж оберіть складний пароль та змінюйте його час від часу. Не зайвим також буде налаштувати багатофакторну автентифікацію: коли для доступу до свого профілю потрібно ввести код з SMS чи пошти. За таких умов самозванство реалізувати стане набагато важче.

Говоріть з дітьми. Поясніть їм, що будь-які образи в інтернеті, а тим більше прохання надіслати фото інтимного характеру – не норма. Про такі випадки діти мають розповідати дорослим і разом знаходити вихід із ситуації.

Якщо кібербулінг не вдається здолати самотужки – звертайтеся за правовою допомогою. Зробіть скріншоти листувань або інших доказів та телефонуйте у поліцію.