# data[].attributes.body
1930-luvulla Euroopan valtiot menettivät uskoaan Kansainliittoon ja monet maat erosivat siitä.

Hitlerin tavoitteena parantaa Saksan asemaan eli oikaista Versaillesin rauhansopimuksen "vääryydet" ja hankkia Saksalaisille lisää elintilaa.

Hitler julisti ettei Versaillesin rauhansopimuksen ehdot eivät ole enää voimassa ja komensi keväällä 1936 Saksan joukot marssimaan Reininmaalle.

Hitler jatkoi aggressiivista ulkopolitiikkaa ja keväällä 1938 valloitti Itävallan. Syyskuussa Hitler vaati Tsekkoslovakian sudeettiialueet itselleen ja saikin ne Munchenin sopimuksen avulla.

Länsivallat harjoittivat myöntyväisyys politiikkaa Saksalle, koska he halusivat välttää sodan ja kokivat, että voimakas Saksa voisi estää Neuvostoliiton oletetun maailmanvallankumous suunnitelmat.

Maaliskuussa 1939 Hitler liitti ilman syytä loput Tsekkoslovakiasta Saksaan. Tämä avasi länsivaltojen johtajien silmät.

Seuraavaksi Hitler vaati Puolan käytävää. Huhtikuussa 1939 Hitler alkoi valmistella hyökkäystä puolaan, jos neuvotteluissa ei saataisi tulosta

Saksa pelkäsi joutuvansa kahden rintaman sotaan ja solmi Neuvostoliiton kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen 1939 elokuussa. Sopimukseen kuului lisäpöytäkirja, jossa Saksa ja Neuvostoliitto jakoi Itä-Euroopan.

Syyskuussa 1939 Saksa hyökkää Puolaan. Saksan salamasota oli liikaa Puolalle ja maa valloitettiin nopeasti. Tämän jälkeen länsivallat julistivat sodan Saksalle

Itä-rintamalla Neuvostoliitto valtasi sopimuksen mukaisia alueita.

# data[].attributes.body
Sodan jälkeen monet Euroopan maat olivat haavoittuneessa tilassa ja valtioilla oli kova tahto voimistua.

Sodan jälkeen Kansainliitto perustettiin ylläpitämään rauhaa.

Yhdysvallat oli johtava maanosa ja antoi taloudellista tukea Euroopalle, mutta vetäytyi muuten Euroopan asioista.

Neuvostoliitto eristäytyi ja tuki kommunismia.

Ranska tarvitsi Saksan maksamia sotakorvauksia ja keskittyi sotilaalliseen voimaan.

Iso-Britannia muuttui brittiläiseksi kansanyhteisöksi ja keskittyi siirtomaihin.

Saksa oli aktiivinen ulkopolitiikassa ja pyrki luomaan suhteita naapurivaltioihinsa.

Japanissa valta siirtyi armeijan käsiin ja maalla oli laajentumishaluinen ulkopolitiikka. Maa pyrki pitämään hyvät suhteet länsimaihin.

# data[].attributes.body
Imperialismi eli siirtomaiden poliittista ja taloudellista alistamista.

Eurooppalaiset jakoivat Afrikkaa ja Aasiaa keskenään, mutta valtioilla oli erilaisia ja keskenään ristiriitaisia tavoitteita.

Siirtomaita jakoivat: Iso-Britannia, Ranska, Italia, Saksa, Belgia, Espanja ja Portugali. Jako valtioiden kesken tapahtui nopeasti

Kiina alistettiin taloudellisesti eurooppalaisille

Siirtomaiden avulla osoitettiin poliittista ja sotilaallista mahtavuutta.

Nationalismi voimisti imperialismia.

Siirtomaita alistettiin yleisesti markkinoita, työvoimaa ja raaka-aineiden tuotannon laajentamista varten

Siirtomaa-aika vahingoitti paljon valloitettuja siirtomaita.

# data[].attributes.body
Wienin kongressin tasapainoperiaate alkoi murenemaan eri tekijöiden takia, kuten nationalismin, Saksan synnyn, kilpavarusten ja imperialismin.

Sota alkoi Sarajevon laukauksista.

Sotaa käyvät maat jakautuivat keskusvaltoihin ja ympärysvaltoihin.

Sota oli totaalista sotaa

Saksa nimettiin yksin sodan syylliseksi ja valtio pakotettiin kirjoittamaan Versaillesin rauhan sopimus, jossa oli tiukat säännöt Saksalle.

Sodassa kuoli suuri määrä uhreja ja kuolleiden määrää lisäsi leviävä espanjantauti.

Sodan jälkeen Eurooppaan syntyi uusia valtioita.

Venäjässä alkaa vallankumoukset, joka johtaa maassa sisällissotaan. Punaiset voittavat ja syntyy Neuvostoliitto, jota johtaa Lenin.

# data[].attributes.body
Demokratia joutuu kriisiin ja diktatuuri alkaa yleistyä, koska demokratia nähtiin heikompana hallintomuotona.

Kansalaiset kaipasivat sodan jälkeen vahvaa johtajaa.

Kommunisti Leninin kuoltua Neuvostoliitossa nousi valtaan Stalin, jonka tavoitteena oli sosialismin vakiinnuttaminen.

Stalin järjesti terrorin, jonka avulla hän yritti päästä vastustajistaan eroon. Hän johti maata kansalaisten pelolla.

Italiassa fasistipuolueesta tuli vastapaino kommunismille. Fasisteja tuki katolinen kirkko ja keskiluokka.

Lyhyessä ajassa fasistisen puolueen johtajasta Mussolinista tuli Italian diktaattori

Sodan jälkeen Saksan tilanne oli epävakaa ja maa kaipasi vahvaa johtajaa. (paljon mellakoita ja vallankaappausyrityksiä)

Vetoaminen kansallisteen, lupaukset poistaa työttömyys ja nostaa Saksan talous jaloilleen tekivät Hitlerin kansallissosialistisesta puolueesta suositun.

Lopulta Hitler nousi valtaan ja hän aloitti valtion kehittämisen suursaksan laajentamista varten.

# data[].attributes.body
Eurooppa

Keväällä 1940 Saksa miehitti nopeasti Tanskan ja Norjan. Saksa onnistui valtaamaan Ranskan hyvän sotasuunnitelman ansiosta.

Saksa yritti myös valloittaa Iso-Britannian, mutta britit voittivat taistelut ilmavoimien ylivoiman ansiosta.

Italia hyökkää syksyllä 1940 Egyptiin ja Kreikkaan. Saksa joutuu lähettämään apuvoimia Italialle, joka oli Hitlerille vastenmielistä.

Kesäkuussa 1941 alkaa operaatio Barbarossa, kun Saksa hyökkää Neuvostoliittoon. Saksalla oli tavoite lyödä neuvostojoukot talveen mennessä, mutta tämä ei onnistunut ja hyökkäys pysähtyi.

Aasia

1930-luvulla Japani kasvanut sotilaalliseksi mahdiksi. Japanilla oli voimakas laajentumispolitiikka.

Japani iski joulukuussa 1941 ilma sodanjulistusta Pearl Harborin laivastotukikohtaan. Hyökkäyksen jälkeen Saksa julistaa sodan Yhdysvalloille

Akselivaltojen mahdollisuudet voittaa sota olivat hävinneet 1942 vuoden alkupuolella.

# data[].attributes.headline
Sodan ratkaisutaistelut ja siviilien asema

# data[].attributes.subject
Sodan ratkaisutaistelut ja siviilien asema

# data[].attributes.body
Yksi sodan käännekohdista oli Stalingradin taistelu, jossa saksalaiset jäivät saarroksiin. Taisteluiden jälkeen saksalaiset antautuivat Stalingradissa helmikuussa 1943

Loppuvuodesta 1943 liittoutuneiden johtajat kokoontuivat suunnittelemaan sodan lopettamista.

Kesäkuussa 1944 Saksa joutui kahdenrintaman sotaan, kun liittoutuneet aloitti maihinnousun Normandiaan lännessä ja Neuvostoliitto aloitti suuren hyökkäyksen Idässä.

Neuvostojoukot saapuivat Berliiniin 1945 huhtikuussa ja Hitler teki itsemurhan, jonka jälkeen Saksa antautui toukokuussa 1945

Japanin ja Yhdysvaltojen sota jatkui yhä. Japani ei suostunut antautumaan, jolloin Yhdysvallat pudotti kaksi atomipommia, jonka jälkeen Japani antautui ehdoitta.

Toinen maailmansota oli totaalista sotaa. Siviilejä kohdeltiin raa'asti ja arvion mukaan sodassa kuoli 60 miljoonaa ihmistä josta puolet siviilejä.

Molempien osapuolien tavoitteena oli nujertaa vastustajansa taloudellisen kestokyvyn erilaisilla terrori-iskuilla.

# data[].attributes.body
Toinen maailmasota päätettiin Pariisin rauhassa vuonna 1947.

Maailmasodan jälkeen tapahtui merkittäviä aluemuutoksia. Osa maista sai uusia alueita ja osa taas joutui luopumaan alueistaan.

Saksa ja Itävalta miehitettiin ja jaettiin miehitysvyöhykkeisiin.

Sodan jälkeen alettiin käymään sotaoikeudenkäyntejä, jossa tuomittiin useita ihmisiä.

Euroopan asema heikkeni, jolloin useat siirtomaat pääsi itsenäistymään.

Kansainliiton tilalle perustettiin Yhdistyneet kansakunnat eli YK huhtikuussa 1945.

# data[].attributes.body
Toisen maailmansodan aikana toteutetusta juutalaisten kansanmurhasta käytetään nimeä holokausti.

Juutalaisia ollaan vainottu pitkin historiaa ja he ovat kaikkialla uskonnollinen vähemmistö.

Antisemitismi eli juutalais vastaisuus lisääntyi 1800- ja 1900-luvun vaihteessa.

Juutalaisia syytettiin yleensä yhteiskunnan selittämättömistä ongelmista. Sekä oltiin katkeria juutalaisten menestymisestä.

Hitler käytti antisemitismiä hyväkseen.

Juutalaisvainot alkoivat, kun kansallissosialistit pääsivät valtaan vuonna 1933, jolloin alettiin järjestää juutalaisia vastaan ostoboikotteja ja heidän liikkumistaan rajoitettiin.

1935 Tuli voimaan Nurnbergin rotulait, jotka määrittelivät kuka oli juutalainen, vähensi heidän oikeuksia ja luokittelivat heidät toisen luokan kansalaisiksi.

Kansallissosialistit ottivat juutalaisten omaisuuden haltuunsa.

Kristalliyönä vuonna 1938 natsit tuhosivat juutalaisten synagogia ja yrityksiä. kymmeniä tuhansia juutalaisia lähetettiin myös keskitysleireille.

Toisen maailmansodan alettua juutalaisia siirrettiin asumaan gettoihin huonoihin oloihin.

Lopulta vainot kärjistyivät loppu ratkaisuun, kun 1941 alettiin rakentaa tuhoamisleirejä juutalaisia ja muita vähemmistöön kuuluvia ihmisiä varten.

Keskitysleireistä ja tuhoamisesta oli vastuussa natsien SS-joukot.

Kaikkia vankeja ei kuitenkaan surmattu heti vaan heitä käytettiin orjatyövoimana Saksan talouden hyväksi.

Toisen maailmansodan aikana surmattiin noin 6 miljoonaa juutalaista.

# data[].attributes.body
Kylmäsota on käsite, jota käytettiin kuvaaman Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välisiä suhteita. Eli varsinaisesta sodasta ei ollut kyse.

Kylmänsodan taustasyyt

Liittoutuneiden välillä oli paljon erimielisyyksiä esim. Saksan ja sen vallasta syntyneiden uusien valtioiden kohtalosta.

Kun Saksa joutui kahden rintaman sotaan alkoi kilpajuoksu Berliiniin

Stalinin kovat vaatimukset sodan jälkeen.

Japaniin pudotetut atomipommit

# data[].attributes.body
Neuvostoliitto

Valtiossa toimi sosialistinen diktatuuri ja yksipuoluejärjestelmä

Ulkopolitiikan päälinjat: Tärkeä tavoite oli saada ystävällismielisiä ja alistettuja hallituksia länsirajalle

Liittolaisina toimi Itä-Euroopan maat, Kuuba ja Varsovan liitto.

Solmi YYA-sopimuksen kansandemokratioiden ja Suomen kanssa.

Yhdysvallat

Valtiossa toimi demokratia ja monipuoluejärjestelmä.

Ulkopolitiikan päälinjat: Luopuminen isolationismista, Patoamispolitiikka ja Truman oppi

Liittolaisina toimi Länsi-Euroopan maat, Japani, Kanada ja Nato

Tarjosi Marshall-apua demokraattisille hallituksille.

Maiden välinen kilpailu

Neuvostoliitto ja Yhdysvallat kilpailivat monessa asiassa, kuten..

Asevarustelu: Armeija ja ydinpommien kehitys

Avaruuskilpailu: Osoittaminen oman maan tieteiden korkeasta tasosta.

Sisäpolitiikka ja muu propagandasota

Kulttuuri: Taide ja elokuvat

Turvallisuuspoliisit: KGB ja CIA

Urheilu: Olympialaisten boikotointi ja doping

# data[].attributes.body
Neuvostoliiton ja länsivaltojen yhteentörmäys Saksassa oli yksi kylmän sodan alkamisen syitä.

Länsivallat kehitti omien miehitysvyöhykkeiden taloutta markkinataloudeksi

Protestiksi NL katkaisi yhteydet länsivaltojen hallinnoimaan länsi-Berliiniin.

NL lopetti saarron tuloksettomuuden takia toukokuussa 1949

Kriisin seurauksena syntyi kaksi erillistä Saksaa: Saksan liitotasavalta (BDR) ja Saksan demokraattinen tasavalta (DDR).

Yhdysvaltojen puolustusliitto Nato perustettiin 1949. Vastalauseena NL ja Itä-Euroopan kansandemokratiat perusti Varsovan liiton.

Jaettu Berliini aiheutti jatkuvasti DDR:lle ongelmia.

1950-luvun kuluessa yli 2 miljoonaa itäsaksalaista muutti Länsi-Saksaan vapaan Länsi-Berliinin kautta.

NL vaati vapaan Länsi-Berliinin liittämistä DDR:ään tai siitä pitäisi tehdä YK:n valvoma vapaakaupunki.

1961 kiista Länsi-Berliinistä ajautui kriisiksi.

Kriisi ratkaistiin, kun DDR rakensi Berliinin muurin itä- ja länsi-Berliinin välille.

Kuuban kriisi

Yhdysvallat katosi etujensa vaarantuneen Kuubassa, kun entinen hallitsija syöstiin vallasta 1959 ja tilalle tuli Fidel Castro.

Yhdysvallat asetti Kuuban kauppasaartoon ja Kuuba sai uuden liittolaisen NL.

Castro yritettiin syöstä vallasta Sikojenlahden maihinnousussa 1961, mutta siinä epäonnistuttiin.

Castro julisti Kuuban sosialistiseksi valtioksi ja vapaat vaalit lopetettiin.

Kesällä 1962 NL alkoi kuljettaa asevarustelua Kuubaan.

Yhdysvallat asetti Kuuban merisaartoon.

NL lupasi poistaa ohjukset mikäli Yhdysvallat eivät hyökkää Kuubaan.

Kuuban kriisin aikana maailma oli hyvin lähellä ydinsotaa.

Kriisin jälkeen perustettiin kuuma linja, joka oli tarkoitettu mahdollisia uusia kriisejä varten.

# data[].attributes.body
Toisen maailmansodan jälkeen imperialismi alkoi purkautua (dekolonisaatio).

Kolmas maailma viittaa entisiin köyhiin siirtomaihin, jotka eivät kuuluneet kylmän sodan aikana Yhdysvaltojen tai NL leiriin.

Dekolonisaation syitä

Toinen maailmansota

Siirtomaavallat kärsivät suuria tappioita sodassa.

Kansalaiset eivät halunneet enää maksaa siirtomaajärjestelmästä koituvia kustannuksia.

Siirtomaiden alistamista alettiin pitää epäoikeudenmukaisena.

Vapausliikkeiden nousu.

Korean sota

Kommunistinen Pohjois-Korea halusi valloittaa oikeistolaisen Etelä-Korean niemimaan.

Pohjois-Koreaa tuki Kiina ja Neuvostoliitto. Etelä-Koreaa tuki Yhdysvallat ja YK.

Pohjois-Korea voitti sodan 1953 ja maasta tuli kommunistinen diktatuuri

Vietnamin sota

Sodassa taisteli Etelä-Vietnam, jota tuki Yhdysvallat ja Pohjois-Vietnam, jota hallitsi kommunistijohtaja Ho Tsi Minh

Yhdysvallat halusi estää kommunistisen hallituksen kasvun.

Pohjois-Vietnamin kommunistinen hallitus pääsi valtaan, kun Yhdysvallat vetäytyivät.

Vietnamin sota tuli television välityksellä tunnetuksi ympäri maailmaa.

YK kylmässä sodassa

YK:n tavoite oli olla puolueeton järjestö, joka toimisi valtioiden välisenä sovitteluelimenä.

YK ei onnistunut kylmän sodan aikana sotien ehkäisemisessä.

# data[].attributes.body
Suurvaltojen välillä oli ajoittain parempia aikoja, kun yritettiin ratkaista maiden välisiä jännitteitä

Kuuban kriisin jälkeen NL ja Yhdysvaltojen tavoitteena ydinsodan välttäminen. (liennytysaika)

Maat olivat epäluuloisia toisiaan kohtaan jolloin siirryttiin liennytyksestä suoraan kilpavarusteluun.

Pysähtyneisyyden aika NL:ssa

Neuvostoliiton talous lähti laskuun monesta eri syystä.

Luonnonvarojen tuhlailu ja ympäristöongelmat.

Tehottomat tuotantomenetelmät.

Investointien vähäisyys

Kilpailun puute

Suunnitelmatalouden toimimattomuus.

Suuret puolustusmenot

Gorbatsov NL:n uudistajana

Pysähtyneisyyden aika loppui 1985

Gorbatsovin uudistuksille oli tarvetta

Gorbatsov käynnisti talouden uudistuskampanjan (perestroika) ja avoimuuspolitiikan (glasnost)

Gorbatsov oli suosittu ulkomailla, koska hänen ulkomaanpolitiikka herätti toivoa lännen ja idän välien paranemisesta.

Gorbatsovia arvosteltiin NL:ssa, koska talouden uudistukset eivät tuottaneet toivottua tulosta.

1991 elokuussa vanhoilliset kommunistit yrittivät kaapata vallan ja pelastaa NL. Kaappaus kuitenkin epäonnistui.

Kylmä sota päättyi 25.12.1991, kun Neuvostoliitto hajosi.

Itä-Eurooppa vapautuu

Itä-Euroopan sosialistiset kansandemokratiat oli NL vaikutusvallan piirissä ja kuuluivat Varsovan liittoon. Varsovan liitto lakkautettiin myöhemmin vuonna 1991

Breznevin oppi: kerran sosialistiseksi muuttunut maa pysyy aina sosialistisena. Brezhnevin oppi päättyi myöhemmin vuonna 1989

Kansan tyytymättömyys kasvoi kommunistihallintoja kohtaan.

Berliinin muurista luovuttiin ja muuri murrettiin vuonna 1989.

Muurin murtamisen jälkeen Saksat yhdistettiin 1990.

Itä-Saksan luopuminen sosialismista sai loputkin kansandemokratiat uudistamaan järjestelmiään.

Kommunistisen järjestelmän romahtaminen toi paljon vapautta, mutta myös epävarmuutta Euroopassa.