# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Hvor foregår det?

Hvad er det antropologiske tema?

# data[].attributes.body
Hvem:

cirkusfolkende, artister, opsætningen af cirkuset, hele cirkusmaskinen.

Hvor:

der hvor der er et cirkus

Hvad er det antropologiske tema:

Forventninger til cirkus, udviklingen, cirkusartist --> sygedage? livsstil?

# data[].attributes.body
Hvem?

Hundeejere, arrangørerne, deltagerne, tilskuerne

Hvor?

England

Hvad er det antropologiske tema?

Hvilken kontakt ejerne føler de har til hunden? Hvorfor lave shows? Hvor er kvaliteten? Økonomiske aspekter? Hvilke succeskriterier/parametre måles hundene på? Menneske/hunde-forhold, iscenesættelsen, hvad er der på spil i hundeshows (cock-fight --> maskulinitet på spil)

Hvorfor?

Hundeudbredelsen (angsthunde, omsorgshunde etc.), ulighed i hundeliv (gadehunde vs. hunde som bliver behandlet som en menneskebaby)

# data[].attributes.body
Hvem - fastboende britter i området (fx restaurantejere, pensionister, mm.)

Hvor - Costa del Sol, La Cala

Hvad - britisk mikrokultur i en spansk kontekst. Lokales perspektiv? Lukker folk sig om et mindre fællesskab? Økonomiske kontraster mellem lokale og britiske tilflyttere? Hvad tiltrækker britter til dette specifikke område?

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

De lokale, der bor i områder, der har sæsonpræget turisme

Hvem er tilbage? Hvad lever de af?

Hvor foregår det?

Undersøg hvornår de forskellige steder har deres turistsæson - er det en fordel at komme i slutningen? eller når det er ovre?

Græsk ø evt. Amorgos

Alanya

Sunny Beach, Magaluf

Hvad er det antropologiske tema?

Tid og rum, tilhørsforhold

Det autentiske vs. turisme - hvornår er “normaltilstanden”?

Der er fokus på stedet, når der er turisme, men hvordan ser det ud udenfor sæsonen?

Hvad siger de lokale, bliver de “invaderet” vs. økonomiske fordele - savner de turismen?

# data[].attributes.body
Hvem?

Lokale portugisere omkring brasilianske tilflytninger, brasilianske imigranter i portugal, det juridiske system omkring imigrationen, og organisationer der støtter imigranterne.

F.eks. med adgang igennem organisationen hjælpe-organisationen "Casa do Brasil", som er en non-profit organisation der tilbyder gratis hjælp til imigranter i Portugal, med base Lisabon. Hertil kunne man møde imigranter der detlager i organisationens arrangementer, samt med det team der hjælper imigranterne med juridisk hjælp.

Hvor?

F.eks. Lisabon, Portugal

Antropologiske tema?

Migration, integration, mikrokosmen af brasiliansk kultur i integrationen i Portugal. Hvilke gnidninger opstår der, når man flytter til et land hvor man har samme modersmål, men alligevel er udefrakommende. Uligheden mellem brasilianere og portugisere, på trods af sproget.

# data[].attributes.body
Costa del Sol

Hvem - fastboende britter i området (fx restaurantejere, pensionister, mm.)

Hvor - Costa del Sol, La Cala

Hvad - britisk mikrokultur i en spansk kontekst. Lokales perspektiv? Lukker folk sig om et mindre fællesskab? Økonomiske kontraster mellem lokale og britiske tilflyttere? Hvad tiltrækker britter til dette specifikke område?

# data[].attributes.body
At byer kan være afhængige af turisme samme tid med at de gerne vil stoppe det

Hvordan ville det påvirke byen, hvis de stoppede turisme

Turisme vokser og er meget aktuelt

Aversionen der kan opstå over for turister i gadebilledet

# data[].attributes.body
Queer-miljøet

At det er så accepteret at være queer i Sitges

Hvordan er det opstået?

Drag-miljøet

Flytter folk dertil derfor?

Ekskluderer det folk, der ikke er queer?

Hvordan er det at bo der som hetero?

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Dem der tager til Albanien for at vandre

De lokale, evt. hostelejere

Hvor foregår det?

Shkoder i det nordlige Albanien - der er muligvis lukket på vandreruten til Theth i november…

På hostels, på vandreruter

Hvad er det antropologiske tema?

Identitet, selvudvikling

Sted, forhold til naturen evt. spiritualitet

Hvorfor tager folk hertil for at vandre? Hvad gør, at man vælger her fremfor andre steder?

# data[].attributes.body
Hvordan folk rejser over til den anden side af verden og samles i fællesskaber

Kvinder der følger med deres mænd og opgiver deres karriere

# data[].attributes.body
Hvem: Rundtvisere på slotte/guidede vandreture i bjergene og de fortællinger der bliver fortalt undervejs/lokalbefolkning/turister

Hvor: Transsylvanien evt Bukarest

Antropologisk tema: Mytiske fortællinger og hvordan de lever videre i dag/ forventninger til fortællingerne og hvorfor man rejser derhen/hvilken rolle disse fortællinger rent faktisk har blandt befolkningen/spiritualitet

# data[].attributes.body
At byer kan være afhængige af turisme samme tid med at de gerne vil stoppe det

Hvordan ville det påvirke byen, hvis de stoppede turisme

Turisme vokser og er meget aktuelt

Aversionen der kan opstå over for turister i gadebilledet

# data[].attributes.headline
Spiritualitet og tro ved verdens ende (Skotland)

# data[].attributes.subject
Spiritualitet og tro ved verdens ende (Skotland)

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Spirituelle og troende, beboere og pilgrimsrejsende til øen Iona i Skotland

Druider

Hvor foregår det?

Det nordlige Skotland, Isle of Iona

Hvad er det antropologiske tema?

Spiritualitet, tro. Kommercialisering af spiritualitet

# data[].attributes.body
Hvem:

Dem der udbyder 'naturen', som måske selv har en forbindelse til naturen (måske er opvokset i den). Og dem, der køber sig ind på 'naturen' og naturoplevelser (med det ønske at få noget ud af det, eller bidrage til det?

Hvorhenne:

Et europæisk land med en betalingsmur omkring en naturoplevelse, med en form for guide måske.

Hvad er det antropologiske tema: Domesticeringen af naturen førend 'det moderne menneske' kan opleve den?

Det moderne samfunds optimeringsfokus' indvirkning på natursyn?

Det selvmodsigende i 'kommercialiseringen' af naturen

# data[].attributes.body
Hvem: Dem der vandre caminoen

Hvor: Caminoen i spanien

Antropologiske temaer: Kropsliggørrelse, spiritualitet, religiøsitet, fortællinger, selvudvikling, Turisme, trend.

# data[].attributes.body
Hvorfor får Italien færre og færre børn? Samtidig merd at folk bliver ældre og ældre. Hvorfor går det den retning?

Kunne være spændende at undersøge kønsroller, dating, institutioner, klima

Spændende hvordan staten går ind og regulerer kvinders krop og bruger argumentet at de mangler skatteborgere.

# data[].attributes.body
Ina - Mangler vi mening?

Escapism

Alienation, relationer

Kapitalisme har ødelagt vores verden

Cairo - Kaotisk megaby

Byplanlægning, Hvordan skaber vi en by?

Cafékultur → Er der mening i at “hænge ud” en hel dag?

Er der en historisk fortælling om det at være sammen og ikke “lave noget”?

Rasmus - Forfald - Hvad er forfald?
- Noget, der konnoteres med noget dårligt
- findes også positiv potential i det. hvad for potential?

landsbyer, EU, hvad gør man med “det her gap? det der forfalder.”

fællesskaber

Ruiner

Sydeuropeiske områder og østeuropa

alienation

højreekstremisme

Emil - Det fysiske landskab, hvordan bevæger landskabet sig med tiden

Økologisk og socialt byplanlægning/design i Europa

15 minute cities → Den europæiske metropol, som inspirationskilde

Vestmarokko, Bologna, istanbul

Logikker: EU-lovgivning, bæredygtighed, klimabeskyttelse, Økologiske bygningsprojekter (Hvem skaber vi dem for, og benyttes de på nogen måde)

Hvem er byen til for & hvordan skabes den?

Bologna: Leftist city → Kooperativer, fællesskaber, en klar fortælling/linje om, hvad byen skal være.

Fælles:
Urbanisering
Brug og genbrug af steder

# data[].attributes.body
Hvem: det tyske mindretal der bor i Sønderjylland

Hvor: Sønderjylland

Hvad: mikrokultur (tysk i Danmark).

# data[].attributes.headline
Ayurvediske praksisser i Indien/Sri Lanka 

# data[].attributes.subject
Ayurvediske praksisser i Indien/Sri Lanka 

# data[].attributes.body
Hvem?

Lokale - det kan både være indfødte, tilflyttere og forskellige sociale klasser

Mennesker der praktiserer Ayurveda på synlige og mindre synlige måder i hverdagen

Os selv, der afprøver og tagre ved lære af ayurvediske metoder/praksisser/handlinger/vaner

ALTERNATIVT: Yogier

Hvor?

Sri Lanka/Indien

Hvorfor?

hvordan gøres velvære?

hvordan praktiseres Ayurveda i hverdagen. Hvordan er det integreret i vaner, måder man spiser på, bevæger sig på?

# data[].attributes.body
Hvem: det tyske mindretal der bor i Sønderjylland

Hvor: Sønderjylland

Hvad: mikrokultur (tysk i Danmark).

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

De kvindelige strippere, (kunderne)

Hvor foregår det?

Istedgade, Irland, Red light district,

Hvad er det antropologiske tema?

Baggrund, forførelse, feminitet, (4. bølge) feminisme, kønsroller, magtbalance, økonomi, performance, krop, begærs-manipulation, seksualitet, livsstil, stereotyper, pop-kultur (i sange), fordomme, sexisme,

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Palæstina-aktivister i (nord)irland, hvordan det hænger sammen med Irlands modstandsbevægelse og selforståelse.

Hvor foregår det?

(Nord)irland

Hvad er det antropologiske tema?

Dekolonialisme (De-kolonial vold, Fanon), Hvordan husker historien dem der udøvede væbnet modstand (IRA)?

Hvilke narrativer eksisterer der i aktivist-kredse omkring Palæstina?

Hvilke narrativer eksisterer der i aktivist-kredse omkring Irland?

Hvad er den "gode" aktivist?

Hvordan "bruges" historien politisk?

Evt litteratur: Fanon (de-kolonial vold), Benedict Anderson (forestillede fællesskaber), Foucault (magtteori), Evans-Pritchard (Segmentering, hvordan definerer folk sig selv?), Anja Kublitz (terrordefinition og identitet), Malkki (rootedness)

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Medlemmer eller ledere af løbeklubber i hovedstadsområdet, særligt omkring Øster-, Nørre- og Vesterbro, + Frederiksberg.

Hvor foregår det?

Typisk udendørs ved klassiske løberuter i København og omegn (DK). Fælledparken, Søerne, Frederiksberg Have og Søndermarken, Amager Fælled etc. I byen men meget synligt. Evt. interviews hjemme hos medlemmer der kunne være åbne over for det.

Hvad er det antropologiske tema?

Krop og sundhed, statusmarkører som den "rette" krop, tøj/gear og beskæftigelse. Hvorfor er denne måde at træne sammen så populær netop nu? Hvilke rationaler er der bag at vælge at løbe sammen, hvor, hvornår, hvorfor? Third places og at søge fællesskaber væk fra studiet/jobbet, væk fra det digitale (dog er løb og sundhed også meget knyttet til influencing og strava!!). Sund krop = god borger? Hvordan er de sociale relationer indbyrdes? Er der sammenkomster foruden løbet, som middage, fælles aktiviteter, dating? Man kan tage fat i mange større spørgsmål omkring opfattelser om sundhed: Hvad er sundt? Hvorfor være sund? Hvordan ser en sund krop ud? Hvad er de kønnede dimensioner?

Evt. teoretikere at tage fat i:

Foucault, Goffmann, Bourdieu (kapital)

# data[].attributes.body
Hvem – folk der bor i naturområder langt fra byen, evt. I bjergområder eller andre naturskønne områder der tiltrækker ‘naturturister’

Hvor – Island, Færøerne, Norge, Sverige, Alperne

Det antropologiske tema – relationen mellem natur og spiritualitet, de lokale praksisser og omgang med naturen samt lokale fortællinger og forståelser af spiritualitet, animisme. Derudover kan man også undersøge ‘naturturisternes’ brug af og forståelse af naturen

# data[].attributes.body
I 2025 blev den sidste “LGBT-ideologi-frie zone” ophævet i Łańcut, som markerede et symbolsk vendepunkt i en kamp, der har stået på siden 2019.

Det sker samtidig med et politisk skifte i Polen, hvor mere liberale og EU-venlige kræfter har fået fodfæste.

Samtidigt er queer-polakkeres rettigheder ofte begrænset rent juridisk. Eksempelvis er der ingen anerkendelse af samme-sex-ægteskaber, begrænset diskriminationsbeskyttelse og udbredt social stigmatisering.

Udover det, viser undersøgelser at 85% af befolkningen i Polen betegner sig som katolik, som ofte har været modstandere af queer-bevægelser.

Samtidigt er der grupper såsom Wiara i Tęcza der arbejder for at forene tro og religion.

Med udgangspunkt i dette, tænkte vi, at det kunne være interessant, at undersøge, hvordan queer-personer navigerer rundt i land præget af stærke religiøse normer, samtidigt med at ... to be continued??

Hvem: unge queer-mennesker i Polen, evt med religiøs baggrund

Hvor: Polen

# data[].attributes.body
Hvem:

Mennesker der har valgt enten helt eller delvist at bo et sted, der tillader at de kan leve efter værdier og ønsker for fremtiden

Hvor:

Andalusien

Antropologisk tema:

at udøve modstand gennem sin levevis og det sted man bor, på en måde hvor det er organiseret

at bo et sted der tillader, at man lever i overensstemmelse med sine værdier og den fremtid man ønsker (og de planetære grænser)

at organisere sig i forandringsskabende fællesskaber

betydningen af fællesskabet der opstår blandt deltagerne

# data[].attributes.body
Hvem: Mennesker i byen

Hvor: I europa og områden rundt

Hvad:

Er bæredygtige klimaprojekter socialt bærdygtige? Ud fra hvilke logikker og fortællingshorisonter formes vores byer? Hvem er byerne til og hvem har plads?

Hvordan:

kigge på:

sociale center og hvordan de former den lokale udformning af området genneom antigentrifieringskampanjer og lokale klimaprojekter

Kigge på hvordan kommunpolitiken arbejder ud fra forskellige logikker og vhordan de implementeres

hegemoni ift hvordfan man skal bygge

-Brug og genbrug af steder

-Bygningsprojekter hvor man bruger det der eksisterer, hellere end, at rive ned og bygge nyt

- byer, der bygges for at fungere i ekstremklima, fungerer de også for menneskerne i dem

# data[].attributes.body
Hvor?

Efterskole med idrætslinjer (ekslusiv eller en del af programmet)

(F.eks. Strib idrætsefterskole)

Hvem?

Eleverne - unge mennesker, der ellers er sårbare i forhold til kropsideologi, og vælger et miljø, hvor kroppen er i fokus.

Underviserne - hvordan de håndterer hverdagen, hvordan undervisning foregår, snakker de om disse temaer?

Antropologiske tema?

kultur omkring krop, sundhed, kropsidealer, selvbevidsthed, stereotyper.

En dannelse af en tryg kultur omkring krop.

# data[].attributes.headline
Idrætsefterskoler og dannelsen af miljø omkring kroppens præstation og kropsideologi

# data[].attributes.subject
Idrætsefterskoler og dannelsen af miljø omkring kroppens præstation og kropsideologi

# data[].attributes.body
Hvem og hvor?

Eleverne på en idrætslinje på en efterskole, eller på en eksklusiv idrætsefterskole

Empirisk undren?

Hvordan ser kulturen omkring kropsideologi, og tryghed/tillid til egen krop, i et miljø, hvor en gruppe unge (der ellers er sårbare overfor samfundets kropsidealer) aktivt vælger at sætte deres krop, og dens kunnen, i fokus? Selvopfattelse, tryghedsdannelse, kropsidealer, facilitering af tryghed.

Antropologisk problemstilling?

Udkast: "Hvordan opbygges der en subkultur omkring kropstryghed, kropsideologi og selvopfattelse, på en dansk idrætsefterskole, i kontrast til en verden der både er ifærd med at normalisere diverse kroppe, samtidig med at der konstant opstår skiftende kropsidealer?"

# data[].attributes.body
Hvem?

deltagerne, landsbyen, fortællingen, historien

Hvor?

Gloucester, England

Hvad?

fortællinger, historier, traditioner

# data[].attributes.body
Hvem: Mennesker beboende i store standardiserede, præfabrikerede bygninger lavet under forskellige arkitektoniske perioder (fx Khrusjtsjovka)

Hvor: Kan være i rigtig mange tidligere sovjetiske storbyer (Astana, Riga, Bukarest osv osv.)

Antropologisk tema: Tilhørsforhold, fællesskab, forhold til historien, identitet. Kunne også være spændende at undersøge forskellige menneskers holdninger til Sovjetunionen fx dem som ser det som en storhedstid

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

fodboldfans og hooligans der organiserer sig i voldelige grupper

Hvor foregår det?

I københavn, barer, stadion, gaden

Hvad er det antropologiske tema?

Spørgsmålet om hvordan alternative opfattelser af etisk korrekthed skabes og vedligeholdes.

Hvordan subkulturelle grupper dannes og vedligeholdes / fungerer i samme rum som resten af samfundet

# data[].attributes.body
Hvem - med folk der tager ud og sanker (organiserede ture med guide/folk der selv tager ud/folk der sanker for restauranter)

Hvor - Danmark, i nærheden af København

Hvad - hvad giver det selv at have sanket? Hvorfor gør folk det?

# data[].attributes.headline
Ayurvediske praksisser i Inden/Sri Lanka

# data[].attributes.subject
Ayurvediske praksisser i Inden/Sri Lanka

# data[].attributes.body
Hvor:

Adgang til felten i både Indien (Mumbai og omkring) + Sri Lanka (mere løst i hele landet)

Ayurveda praktiseres i begge områder som en integreret del af deres sundhedssystem

Hvad:

Hvordan er Ayurveda integreret i vaner, måder at spise på, bevæge sig på, daglig velvære som resultat af Ayurveda?

Evt Yoga som praksis - kan både være lokale og vestlige tilflyttere

Hvad er sundhed?

Kan også tage udgangspunkt i noget mere specifikt, f.eks. hvordan forståes depression, infertilitet eller halsbetændelse og hvordan behandles det?

# data[].attributes.body
Hvor?

Alpe D'huez (Kontakt findes - mulighed for transport og husly)

Hvem?

Lokale, hotel/bar/butiks-ejere, guides, ski/cykel/mtb-instruktører/guides.

Hvad?

Naturforestillinger/økologi/ontologi (manicurerede pister vs. Backcountry, laviner, høje toppe) - Livet i bjergene/resortby

Klimakrise (paradokset i at afhænge af vejrforhold som trues af menneskeskabt klimaforandringer og samtidigt leve ved en resort som promoverer at man rejser dertil og benytter store mængder af penge og energi på bla. at køre liftsystemer, preperere pister og vedligeholdelse)

Adrenalinsportsaktiviteter: bagsiden af det - omkomne i laviner og fortællinger derom.

# data[].attributes.body
Hvem undersøges og hvor?

Strippere på Istedgade, på arbejde og i deres privat.

Empirisk undren (hvad går vi ud i felten og spørger om)

- Hvordan de opfatter deres erhverv

- Hvordan de artikulerer deres erhverv til omverdenen

- Hvordan det fungerer at være stripper/livsstil

- Miljøet omkring strip

- Forholdet til gæsterne/kunderne

- Hvordan fungerer performancedelen

- Hvordan det er at være kvinde

- Kollegaskabet (konkurrence)

- Hierarkiet på klubben

- Baggrund (hvad har formet din vej hertil?)

- Hvad kan du li ved dit arbejde?

- Hvad kan du ikke lide ved dit arbejde?

- Hvad laver du ved siden af

- Øvelsestimer  vi evt. kan deltage i?

- Tøj (femininitet?

- Påvirkninger udefra? Onlyfans f.eks.

Analytisk problemstilling (hvad deler vi med vores kollegaer, f.eks. hvordan er man en ’god’ stripper)

- Undergrundsmiljø

- Hvordan bliver man god til jobbet?

- Køn/krop

- Migration/kapitalisme/baggrund for stripdans?

- Magt

Teoretisk perspektiv

- Performance

- Køn

- Emotionel labour?

- Magt

# data[].attributes.headline
Den antropologiske vinkel (fra seminar onsdag d. 3/9

# data[].attributes.subject
Den antropologiske vinkel (fra seminar onsdag d. 3/9

# data[].attributes.body
Vi er interesserede i at undersøge det jødiske mindretal i Nigeria (eller et andet land i Afrika).

Hvordan er det at være en del af flere fællesskaber, både som nigerianer, jøde og del af en stamme? Hvordan er deres tilhørsforhold til de forskellige grupper, og hvordan er deres historiefortælling? Hvordan udfører de deres religion i praksis?

Interessepunkter kunne være: tilhørsforhold, fællesskab, minoritet, nation, religion, historicitet (historiefortælling / historieskrivning) og ritualer.

# data[].attributes.body
Denne projektidé har en særlig interesse for natur- og rumopfattelser, og specielt den som hævdes at opleves i forbindelse med at vandre den franske Camino. Traditionelt har Caminoen været en religiøs pilgrimsrejse, men er blevet transformeret til en rute, der vandres af mange årsager og af forskellige mennesker. Den gennemsnitlige person bruger cirka 30 dage på at gå denne rute fra det sydlige Frankrig til den hellige by Santiago i Spanien, og i mellemtiden udforskes nye landskaber, mennesker og indtryk, som mange håber kan “genfortrylle” deres liv. Vores empiriske undren tager derfor afsæt i, hvordan naturen spiller en særlig rolle i at forme oplevelsen på ruten, hvordan vandrerne selv subjektiviserer en forståelse for Caminoens ånd og natur, og hvorvidt Caminoen er blevet transformeret til en slags affektiv økonomi i denne proces. Det vil for nuværende være interessant at gøre brug af Axel Pedersens definitioner af place/space, Turners teori om liminalitet, kommunitas og anti-strukturer, og Isenhours tanker om refleksiv modernitet.

# data[].attributes.body
Overordnet spørgsmål: hvor dybt forankret er den nationale skyld i forhold til antisemitisme i Tyskland? Og hvordan påvirker den nu nationens holdning til Israel - palæstina konflikten? Er de unge enige eller forstående for landets tøven i at sanktioner Israel?

Hvem: unge tyskere både meget pro-palæstinensiske og unge der er i tvivl.

Hvor: Tyskland evt. både en stor og en lille by

# data[].attributes.headline
Ayurvedisk behandling af menstruationssmerter 

# data[].attributes.subject
Ayurvedisk behandling af menstruationssmerter 

# data[].attributes.body
Vi vil undersøge menstruationssmerter (synet på og behandling af) i en ayurvedisk sundhedspraksis.

Vi vil undersøge kvinder/mennesker med en livmoder i den fertile alder, hvordan menstruationssmerter opleves og hvordan det behandles.

Hvordan det bliver set på som hhv. rent/urent, en holistisk tilgang til sundhed/menstruationssmerter.

# data[].attributes.body
Hvem undersøges og hvor?

Formidlere af folklore i turistbranchen, eksperter på områder fx fra museer, lokale rumænere i området.

Transsylvanien, Rumænien

Der er mange Dracula festivaler til Halloween, som finder sted mens vi er på feltarbejde.

De mange forskellige slotte, som claimer at være Draculas slot.

Empirisk undren?

Den kommercialiserede fortælling om Dracula versus den egentlige folklore. Kampen om det billede der skabes om deres folklore/kulturhistorie. Hvilke kampe udspiller sig i dette spænd? Altså kampen om brug af deres folklore. Hvordan iscenesættes folkloren og standardiseres den, pga kommerciel succes?

Hvordan oplever lokalbefolkningen de konkurrerende folklore fortællinger? Altså både hvilken betydning Dracula fortælling har for dem, da de er opvokset og lever i Transsylvanien. Men også deres forhold til den mere “autentiske” folklore.

Hvordan påvirker Dracula-fortællingen den “autentiske” folklore?

Hvordan påvirker begge former for fortællinger menneskers tilhørsforhold til stedet.

Analytisk problemstilling

Et område/land som bliver koblet op på meget specifikke fortællinger figurer

Kommercialisering af Dracula som figur til turister på baggrund af en bog skrevet af en random britte (Bram Stoker). At tage patent på en fortælling.

Er Rumænien blevet udsat for en form for othering som følge af, at diskursen omkring landet gang på gang kobles til vampyrer?

Hvilken rolle spiller mytologi i dag i det moderne transsylvanien

Teoretisk perspektiv

Narrativer - kamp om fortællinger

mytologi  -

Andetgørelse af den rumænske befolkning

Trouillot, The Savage Slot

Said, Orientalisme

Abu-Lughod om hvordan kultur-beskrivelser kan være med til at essentialisere.

We have to learn to ask, Hegemoni: en bestemt måde at anskue verden og menneskelig natur og forhold på, som er accepteret som normal af alle.

Kamp om traditioner, festivaler, det som der er folklore kan ændre sig gennem tiden. Hegemoniet kan ændre sig. Hvad sker der når kultur approprieres?  – Der har været et modsvar på appropriationen og at man er begyndt at dyrke de gamle ritualer igen

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Spanske landmænd der er gået fra at være olivenbønder til at dyrke avocado.

Derudover også alle indbyggere i nærheden og hvordan det påvirker lokalbefolkningen der ikke dyrker landet, men også påvirkes af tørkeproblemer og vandforsyningen.

Hvor foregår det?

Spanien.

Kan være mange steder, men i Periana og ved Reservoir La Viñuela kan man tydeligt mærke og også direkte se forskellen fra for 5 år siden til i dag.

Hvad er det antropologiske tema?

Inden for de seneste par år er den spanske regering begyndt at tilbyde økonomisk støtte til landmænd der dyrker avokado. Det er derfor fordelagtigt for mange, i sammenligning med f.eks. olivenproduktion. Pga. tørke og klimaforandringer - og at avokado behøver omkring 150L vand om ugen - har mange oplevet enorm mangel på vand og derfor også en intens kamp om det vand der er.

Hvordan påvirker det lokalbefolkningen i forbindelse med vandforsyning? Hvilke interne stridigheder opstår mellem naboer - eller mellem bønder? Hvordan påvirker det olivenbønder, som ellers har overtaget et fag der er gået i arv i generationer? Hvilken identitet efterlader de eller efterlades de med?

Jeg er interesseret i at se på identitetsforhold, kommunikationsmodeller og modernisering. I den forbindelse kunne det være interessant at undersøge arv og overlevering, generationer og familieopbygninger.

# data[].attributes.headline
De Underjordiske på Bornholm, neurodivergens og livsverdener

# data[].attributes.subject
De Underjordiske på Bornholm, neurodivergens og livsverdener

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

De ældre på Bornholm der stadig tror på og interagerer med de underjordiske.

Særlig gatekeeper: Dennis Gade Kofod, som selv har hørt de underjordiske.

Hvor foregår det?

Bornholm.

Særligt Ekkodalen.

Hvad er det antropologiske tema?

Dennis har beskrevet sit eget møde med de underjordiske, og kender flere der snakker og kan se dem også. Han er selv neurodivergent, og har beskrevet at dét ofte får folk til at afskrive hans fortællinger.

De underjordiske er en dyb del af Bornholms fortælling, men er i større grad forsvundet i senere år.

Jeg er interesseret i at undersøge det personlige forhold mellem de underjordiske og forskellige informanter, og hvordan disse væsener er presente for dem på forskellige måder.

Interesse: forholdet mellem neurodivergente og neurotypiske mennesker, og hvordan en divergens også kan være en åbenhed for andre indtryk eller andre verdener, som derfor ikke kan ses eller høres af andre.

Hvorfor afskriver folk Dennis, og hvad ligger der i at tro på de underjordiske? Hvordan ser andre på det?

Jeg vil gerne fokusere på ontologi, livsverdener, kropslighed, historiefortælling, arv, positionering og identitet.

Her kunne man bl.a. trække på E.P., John Davis og Jackson.

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Folk der blaffer sig til rejsemål.

Muligvis også folk der rejser på motorcykler, eller truckerlivet. Evt. folk på interrail.

Folk der er på farten og ikke hører til ét sted, men hvor deres væremåde er at være på vej.

Hvor foregår det?

På vejene i Europa. Hvis man kunne finde en gruppe af motorcyklister der rejser sammen, eller kunne få adgang til at følge en trucker i en periode mens de leverer noget.

Selv prøve at blaffe sig ud i verden.

Hvad er det antropologiske tema?

Jeg er interesseret i at undersøge et fænomen som lige præcis ikke er knyttet til noget folk gør et særligt sted, men undersøge hvordan dette fænomen forbinder mennesker på kryds og tværs af verden, og hvordan livet on the road er.

Hvad har ført til denne rejseform? Hvor ekskluderet er man? Hvem møder man?

Her kunne det være forliggende at kigge på rootedness, tilhørsforhold og identitet.

# data[].attributes.body
Hvem?

Unge med tæt forbindelse til nationalkultur – såsom, folkemusik, folkedragt, eller traditionelle arbejdsformer.

Hvor?

Sápmi

Enten på landet blandt rensdyrbønder eller i byen.

Hvorfor?

Hvordan er sammenhængen mellem traditionel kultur og unges nationalidentitet? Hvor ligger de politisk? Bruges de traditionelle former som en kamp mod ”koloniseringen”, altså som politisk projekt?

Hvordan performes den traditionelle kultur og hvilke elementer fremhæves?

# data[].attributes.body
Hvem?

Folkemusikere, amatører såvel som proffesionelle. Måske med fokus på unge (i min erfaring er der tit to socialle fællesskaber om folkemusikken: et for ældre (70+) og et for yngre (15-35) mennesker)

Hvor?

Mange steder i Europa kan gå an.

Har kontakter i Danmark, Belgien, Østrig, Sverige, England, Irland, Skotland, Slovenien, Estland og Holland.

Hvorfor?

Folkemusikken er en meget nationalstolt tradition, samtidig med at kulturen omkring den ofte består af ung med tæt tilknytning til venstrefløjen. Synes det er spændene at undersøge en type af "nationalistisk" kultur, som samtidig er meget åben og imødekommende overfor kulturudvæksling.

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Muslimske unge og kærlighed, dating. Evt. primært kvinder.

Hvor foregår det?

F.eks. Tyrkiet, Istanbul

Hvad er det antropologiske tema?

Hvordan er det at date som muslimsk ung? Hvordan hænger tro og kærlighed sammen? Hvordan navigerer man i at være religiøs ung i en moderne verden med f.eks. sociale medier, forventninger til kærligheden og autonomi? Hvordan filtres det traditionelle/moderne - religiøse/sekulære sammen? Hvordan spiller køn en rolle som datende og troende?

----------------------------

Hvem undersøges og hvor?

Unge muslimsk troende kvinder i Tyrkiet, Istanbul.

Empirisk undren?

Hvordan dater de? Hvordan navigere de i moderne globale forestillinger om romantik og dating som religiøst troende kvinder?

Analytisk problemstilling?

Hvordan er det at date for unge kvindelige muslimer (?…mere specifik gruppe) som både kvinder, unge og troende. Hvordan hænger de tre aspekter sammen, hvordan påvirker de deres datingliv? Hvordan håndterer kvinderne disse faktorer som subjekter?

Teoretisk perspektiv

Jackson, fortællinger

Evt Saba Mahmood, Lila Abu-Lughod

# data[].attributes.headline
Unge mænd der arbejder på barerne i festgaden i Alanya

# data[].attributes.subject
Unge mænd der arbejder på barerne i festgaden i Alanya

# data[].attributes.body
Empirisk undren:

Hvordan møder mændenes religiøse overbevisning og deres arbejdsliv i en turistbranche, som er præget af en drukkultur?

Hvordan udvikles der relationer mellem unge tyrkiske mænd og turistkvinder i nattemiljøet i Alanya? Oplever mændene og kvinderne relationerne ens, og har mændenes religiøse overbevisning en betydning for relationen.

Hvordan har det betydning for relationerne at mændenes seksualitet er en del af barens salgsstrategi, og oplever de lokale mænd og de kvindelige turister deres relation forskelligt

Analytiske problemstillinger

Hvad sker der i samspillet mellem religion og et job hvor flirt, fest og alkohol er en del af det

Hvordan omtaler mændene kvinderne - er de kunder, danskere, elskere?

Hvad sker der med mændene, når kvinderne tager hjem? Fortsætter relationerne? Hvad er motivationen for mændene?

Hvilke aftaler er der med mændene, som arbejder i barerne, siden de må give gratis alkohol ud? Er det en del af en forretningsmodel

Det økonomiske aspekt. Hvordan ser organiseringen ud? Affektiv økonomi

Teoretisk perspektiv:

Emotional labor, Hochschild

Liminalfase, antistruktur, Turner

Reciprocitet og udvekslingsforhold mellem mændene og kvinderne

Jacson: Hvilken fortælling er der blandt mændene og deres kunder, blandt mændene og deres familier eller blot blandt mændene ansat på barene

Sara Ahmed: affektiv økonomi

# data[].attributes.body
Hvem og hvor?

Kvindelige strippere på Københavnske stripklubber

Empirisk Undren?

Selvopfattelse? Hverdagsliv? Stereotyper og stigma? Relationer til andre strippere? Løn? Hvad er en god performance? Hvad indgår der af forberedelse?

Analytisk problemstilling?

Evt.

"Vi vil gerne undersøge hvordan det interne sociale hieraki organiserer sig, mellem strippere på samme strip-klub i københavn, i forhold til bl.a. skønhedsidealer, deres individuelle sociale kapital (Bourdieu) og deres performance (Goffman)."

"Vi vil gerne undersøge hvordan kvinder, der kommercialiserer deres kroppe gennem stripning, på Københavnske strip-klubber, betragter deres egen krop, såvel som kroppe generelt (Jackson, Ruben). Samtidig vil vi gerne undersøge, hvordan de betragter deres erhverv, og deres plads i det som kvinder der “sælger sig selv”. "

# data[].attributes.body
Hvem undersøger vi?

Lokale i queer-miljøet

Lokale uden for queer-miljøet

Turister

Empirisk undren?

Hvordan kan det være at Sitges er blevet er globalt queer-hotspot?

Hvordan hænger kommerciel turisme og autentiske queer fællesskaber sammen – er der spændinger eller synergi?

Hvordan udtrykkes kropsidealer, seksualitet og kønsudtryk i et rum?

Hvilken udvikling er der sket i byen siden Franco-perioden og borgerkrigen

Analytisk problemstilling?

Udkast: ("Hvordan konstrueres og opleves Sitges som et queer sted gennem praksisser, fortællinger og kropslige performances – og hvordan kan spændingen mellem kommerciel queer turisme og hverdagslige queer erfaringer analyseres gennem teorier om stedslighed, queer temporalitet og performativitet?")

Antropologiske felter

Queer rum og sted

Politik og tilhørsforhold

Kroppen og performativitet

Turisme og økonomi

Demografi

Teoretisk perspektiv?

Butler

Performance

Stranden

Nattelivet

Drag

Dating?

Byrummet

Reklamer

Rubin

Sex/gender system

Hvordan ser det ud i et miljø, hvor seksualiteten er mere flydende

Setha Low & Denise Lawrence-Zúñiga (2003)

Antropologiske teorier om “place-making” → hvordan steder bliver til gennem praksisser og betydninger.

Judith Halberstam – In a Queer Time and Place (2005)

Queer liv kan udfordre normative forestillinger om både tid og sted.

# data[].attributes.headline
7Hills Skate. Public. Spaces: - I Amman (Jordans Hovedstad)

# data[].attributes.subject
7Hills Skate. Public. Spaces: - I Amman (Jordans Hovedstad)

# data[].attributes.body
Hvem undersøger og hvor?

7Hills Skate. Public. Spaces: - I Amman (Jordans Hovedstad)

Hvad er det for en empirisk undren vi har?

Vi undrer os over fællesskaberne blandt underviserne, deltagerne og organisationen som helhed (Evt. fokusere specifikt på en af dem).

Hvordan skaber man et fællesskab blandt de jordanske permanente flygtninge?

Spændingsfeltet mellem flygtning og migrant --> Hvad vil det sige at være tilknyttet til et sted og fællesskab velvidende at man ikke kaldet det for hjem?

Identitetsmarkører: Hvordan skaber dette fællesskab identitetsmarkører? Typiske nationale identiteter imod at være skateboarder (flydende,internationalt).

Analytisk problemstilling?

Hvordan formes fællesskaberne igennem skateboarding i et land præget af omkringliggende konflikter?

Hvordan transformerer skateboarding byens rum og tilhørsforhold til byen?

Hvordan tager ens livsverden form, når man identificerer sig som skater?

Ændrer den sig? Tager den materielle virkelighed ny form?

Får byen et nyt potentiale + Kan man benytte byens steder på nye måder?

Ejerskab?

Teoretisk Perspektiv?

Globally Familiar - Ethiraj Gabriel Dattatreyan

Imagined Communities - Benedict Anderson

The Rooting of People - Liisa Malkki

# data[].attributes.body
Hvorfor er det viktigt, at antropologer undersøger dette emne?

Menneskerne i byen! De spatiale rammesætning præger det sociale liv.

Hvilket antropologisk felt indskriver projektet sig i?

Socialantropologi
Sted og tillhørsforhold
temporalitet og historie

Hvilken akademisk litteratur kan belyse emnet?
The globally familiar
Places and non-places
Graffs
At Home Away from Homes: Navigating the Taiga in Northern Mongolia
Metropolis and the life of spirit
Durkheim arbejdsdeling

seeing like a state

Hvem undersøges og hvorfor?

Squatters(sociale center?) i Bologna!

Empirisk undran?

forskellige/alternative måder at praktisere/facilitere byen for sig selv og andre

Analytisk problemstilling

Hvilke potentialer og problemer findes det, med at praktisere alternative livsmåder i en by præget af vesteuropæiske standarder ift policymaking/byplanlægning?
Hvad er et squat? Et foreløbigt eller ikke-hjem?

Teoretiskt perspektiv

seeing like a state

the globally familiar

a crosslocations multigraph

hegemoni

felt (bourdieu)

Latour - ANT actor network theory
Augé - places and (non)places

# data[].attributes.headline
Relationen mellem får og menneske under slagte-sæsonen på Færøerne

# data[].attributes.subject
Relationen mellem får og menneske under slagte-sæsonen på Færøerne

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

Fårehyrder, fåreejere og mennesker, der enten arbejder med som en del af deres daglige livsgange omgås får på Færøerne

Hvor?

Færøerne:) Omkring Thorshavn, men også på diverse mindre og større hyrdesteder

Hvad er det antropologiske tema?

Interesse i forholdet mellem menneske og dyr, i en særlig relation hvor dyret skal slagtes. Fænomenologisk tilgang, hvor lyde, lugte, landskab, kropslige erfaringer står i forgrund

Eventuelle vinkler

Fårekød, er det en gave, en ressoure, en vare? Hvordan er forholdet til køddet, når man har kendt de får, det er lavet af? Måske mere generelt blandt befolkningen?

Ritualer omkring slagtning

Køn: Er det særligt maskulint at drive får og at slagte? Hvem foretager hvilke praktiske opgaver i processen?

Andre spændende aspekter:

Færøerne er et meget lille samfund (55.000 indbyggere)

På færøerne lærer man dansk i folkeskolen, så de fleste taler dansk - men på grund af en imperialistisk/kolonial historie... Det synes jeg er spændende og relevant som tema i vores reflektioner om positionering, adgang og repræsentation

# data[].attributes.body
Hvor: København

Hvem: gastroturister der er rejst til København, spisestederne der besøges af turisterne

Hvad: I 2022 var der 4 millioner gastroturister der besøgte Danmark. 36% af de udenlandske ferieturister var gastroturister (visitdenmark om gastroturister, 2023). Hvorfor vælger gastroturister Danmark som rejsemål?

# data[].attributes.headline
Pilgrimsfærd - Via de Francesco (Italien)

# data[].attributes.subject
Pilgrimsfærd - Via de Francesco (Italien)

# data[].attributes.body
Hvem og hvor?

Den nordlige del af ruten Via de Francesco, der strækker sig fra La Verna til Assisi i Italien. De mennesker, der går ruten.

Undren og perspektiv:

Hvorfor vælger folk at gå i fodsporerne på helgen Frans Assisi, og hvordan opleves turen kropsligt og spirituelt?

Hvordan bliver vandring spirituelt - og hvordan opleves naturen derigennem?

Teori:

Luhrmann

Mitchell

Turner/Van Gennep

Praktisk:

Man tager tog/bus til La Verna, hvorfra man går ruten til Assisi, hvilket tager cirka 10 dage. Her kan man stoppe nogle vigtige steder undervejs, snakke med andre vandrere - det er også interessant at bruge nogle dage i Assisi, som er den vigtigste by på ruten. Man kan evt. skrive til nogle hoteller/kirker/klostre og få deres input!

# data[].attributes.headline
Hvordan lever man på en ø, hvor man hverken må føde eller dø?

# data[].attributes.subject
Hvordan lever man på en ø, hvor man hverken må føde eller dø?

# data[].attributes.body
Hvor:

Svalbard

Hvem:

Indbyggerne på øen

Hvad:

Lovgivningen på Svalbard siger, at man hverken må føde eller dø der. Under hvilke omstændigheder lever man under? Hvordan forholder folk sig til at leve sådan et sted? Udforskning af tilknytning

# data[].attributes.body
Cafekultur i Cairo:

Hvorfor er det vigtigt at antropologer undersøger dette?

Hvad er vores forhold til tid, og hvor benytter man den fornuftigt?

Al-qahwa (kaffe): Også en symbolsk markør for gæstfrihed, socialitet og venner.

En social praksis --> Hvordan socialiserer man sammen på cafeer?

Socialt rum --> Her hviler og holder man pause --> Kan det anses som en slags social praksis

Hvordan tager den form for socialitet sig ud i forhold til køn, klasse og generationer.

Hvad vil man sige om verdenen?

Hvordan kan vores forhold til tid være bestemt ud fra forskellige "kulturelle" praksisser?

Hvad vil det sige at socialisere sammen, og hvordan bruger man den tid "meningsfuldt?

Hvilken akademisk samtale indskriver projektet sig i?

Måske en smule svært at sige, men jeg tænkte man kunne benytte noget af Martin Demant Frederiksens monografi "An anthropology of nothing in particular"

Meningsdannelse i ingenting, hverdagslivet

Middelklasse, byrummet?

# data[].attributes.body
Hvem:

Besætningen

Hvor:

Ombord på Hurtigrutens skib i Norge

Hvad:

Emotional labor i et confined/lukket rum

# data[].attributes.body
Hvem undersøges og hvorfor?

Sted: Tbilisi, Georgien, især de klubber/venues der er centrale for techno-undergrundsmiljøet. Ofte bliver det en politisk scene.

Hvem: Unge georgiere (og evt. internationale gæster), DJs, arrangører, aktivister eller kunstnere, som er med til at definere rummet

Den empiriske undren

- Hvordan opleves techno som en form for fællesskab?

- Hvilken rolle spiller performance, krop og dans i skabelsen af dette fællesskab?

- Hvordan taler unge selv om Tbilisi som "det nye Berlin"? Er det en identitet de tager på sig, eller et stempel udefra?

- Hvordan formes unge menneskers identitet gennem deltagelse i undergrundsmiljøet?

- Hvordan opleves techno-miljøet af deltagerne

Analytisk problemstilling

Kan vi analysere techno som både en æstetisk praksis og en social/politisk praksis?

Kan techno-miljøet forståes som et frirum i en ellers konservativ postsovjetisk kontekst?

Teoretiske vinkler:

Performance (Butler)

Fællesskab: teorier om ritual, liminalitet (Turner)

Globalisering "det nye Berlin" – en åbning mod verden eller en form for branding eller eksotisering (fx Appadurai)

En fænomenologisk vinkel på rum og relation mellem krop og miljø: Csordas/Ingold

Kropslige oplevelser af rytme, bevægelse, lyd, lys.

# data[].attributes.body
Hvem drejer det sig om?

De ansatte på hostels. Både lokale og rejsende som bosætter sig længere tid af gangen på et hostel og arbejder

Hvor?

På et eller flere hostels på Sri Lanka

Antropologisk tema

Emotionelt arbejde, rum og mobilitet, identitet, turisme og økonomi, perfomativitet

Undren

Hvordan grænserne mellem privatliv og arbejde bliver mere flydende, og hvordan de navigerer i det og dets påvirkning på de ansatte. Om de ansattes væremåde og følelser bliver til en performance idet det er arbejde. Hvordan formes sociale relationer, når samværet både er en del af jobbet og privatlivet? Hvordan påvirker det de ansattes oplevelse af sociale relationer og identitet når deres "hjem" er så flygtigt for andre

# data[].attributes.body
Hvem?

Mennesker i Kario der bruker dagen (og natten) på å henge ut på gatecaféer

Hvor?

Kairo

Hvorfor?

Hva gir det å bruke sin tid på å sitte på café? Hvilke relasjoner oppstår og har blitt dannet av dette? Føles det "meningsfylt ut" - er det overhodet noe de tenker over eller er konseptet av "mening" noe som ikke riktig finnes eller tenkes på samme måte som i våre mer vestlige land? Hvordan er det når private og offentlige rom blandes, disse såkalte "tredje rom"? Hvordan oppstår denne cafékulturen og hvordan fungerer den i en kjempe by som Kairo? Hvem bruker caféene på denne måten og hvor forskjellig eller likt brukes byrommet ift. sånn vi kjenner til det fra Danmark?

Er det en mening i å gjøre ingenting? Er vår idé av mening overhodet overførbar?

# data[].attributes.body
Hvad drejer det sig om?

Dating/ungdomskultur i Soul

lovehotels - billige hoteller du kan leje i en time, en nat osv anonymt. formålet er at unge ugifte kan få privatliv (da flere generationer ofte lever sammen og længe)

hvor foregår det?

Seoul

Hvad er det antropologiske tema?

Social orden

modernitet

relationer

sociale normer

generationelt

clashet mellem traditionelt og moderne

værdier

individ vs familie (slægtskab)

økonomi vs kærlighed (finder en med samme økonomiske status som dig) det er dyrt at date (på rejser, hotelophold)

Tabuisering af sex, porno (censureret)

Slægtskab

# data[].attributes.body
Hvem

Migranter og andre arbejdere i Spanien, som arbejder i kæmpe drivhuse i El Ejido.

Hvor

El Ejido, Spanien.

Hvad

Hvor kommer den tomat, man køber i supermarkedet fra? Hvordan er den produceret? Under hvilke forhold og med hvilke konsekvenser? Hvordan er det at bo og være i El Ejido for migranter. Hvordan forholder lokalbefolkningen sig til disse masse produktioner, og den migration der følger.

Der er flere miljøproblematikker omkring det store tomatlandbrug, affaldsbjerge der hober sig op.

# data[].attributes.body
Hvem

Turister i Nord-Norge.

Hvor

Nord-Norge

Hvad

Lys turisme. Turister som tager derop for lyset henholdsvis midnatssol om sommeren og nordlys om vinteren. Hvordan man forventer at ville være i naturen / rent faktisk er i naturen? At tage billeder med et specifikt lys, rejse et bestemt sted hen for et billede.

# data[].attributes.body
Hvem

De lokale ift. opblussende turisme i Albanien.

Hvor

Albanien

Hvad

Hvad synes de lokale om den stigende turisme? Hvornår er den kommet og hvordan påvirker den dem? Hvordan påvirker videoer på instagram og tiktok rejsende og deres rejsemål? Hvordan påvirker globalisering og sociale medier turisme?

# data[].attributes.body
Hvad gør en blå zone blå?

Hvor: Nuoro-provinsen, Sardinien i Italien

Hvad: Blå zoner er geografiske områder i verden, hvor der er en høj koncentration af 'centenarianere' (mennesker med en alder på mindst 100 år), som alle er fælles om at have praktiseret sunde vaner gennem deres liv - både hvad angår kost, livsstil, sociale fællesskaber og livsfilosofi. Én af disse zoner er bl.a. den bjergrige Nuoro-provins på øen Sardinien i Italien! Jeg tænkte, at det kunne være spændende at gå mere antropologisk til værks med dette fænomen ved at undersøge de lokales holdninger, erfaringer og perspektiver om at bo i en såkaldt “blå zone”. Konceptet om blå zoner er blevet kritiseret for ikke at have fået nok rygdækning af videnskab, så det kunne være fedt at få nogle antropologiske perspektiver på banen og undersøge det nærmere gennem vores videnskabelige metoder :’)

I kan læse lidt om Nuoro-provinsen her: https://www.bluezones.com/explorations/sardinia-italy! Jeg bider især mærke i, at beboerne i dette bjerrige område bliver beskrevet som at være “kulturelt isolerede” fra de øvrige øboere på Sardinien og generelt fører en mere traditionel livsstil. Dét synes jeg også kunne være nice at dykke mere ned i, især fordi Italien er et vestligt land, men så har man Sardinien der adskiller sig fra fastlandet på flere parametre.

Teorier:

From reproduction to production: A Marxist Approach to Economic Anthropology - Claude Meillasoux

(jorden som genstand for arbejde, hvilket skaber andre forudsætninger for sociale og ideologiske strukturer)

Garden of Adonis: The revolution that never happened: how Neolithic peoples avoided agriculture - David Graber og David Wengrows tanker omkring de historiske processer vedr. den neolitiske revolution og den (u)nødvendige overgang fra én samfundsform til en anden

Hunting and Gathering as ways of Perceiving the Environment - Tim Ingolds tanker omkring 'embodied knowledge' og 'dwelling' og hans skelnen mellem kultur/natur i forhold til en vestlig ontologi og en østlig ontologi

The Division of Labor in Society - Durkheims begreb om mekanisk arbejdsdeling samt social solidaritet

Community and Honour - Kirsten Hastrups fænomenologiske tilgang til at forstå det sociale liv i Island, hvor der muligvis kan trækkes tråde til Nuoro-provinsen

Non-places - Marc Augés tanker om 'an anthropological place' og hans henvisning til Foucaults begreb 'heterotopia', som refererer til en kulturel verden inden for en verden, der enten forstyrrer/står i kontrast/transformerer... ret tankevækkende ift. hele kløften mellem Nord- og Syditalien

Lidt tanker om det praktiske:

Airbnb’s er relativt billige på Sardinien og især uden for højsæsonerne.

Man kan flyve til byer som Torino eller Milano og derfra tage et indenrigsfly til Sardinien.

Jeg er stadig på italiensk for begyndere 😮‍💨 Måske der er en sprogbarriere i forhold til at interviewe de ældste italienere?

# data[].attributes.body
Hvem:

Migranter

Lokale marrokanere

Andre aktører

Hvor?

Tanger i Marroko

Hvorfor?

Tanger er et historisk en international zone styret af flere europæiske magter i fællesskab. Det gjorde byen til et centrum for diplomati og handel. Idag, efter er Tanger en integreret del af kongeriget Marokko.

Dette har medført et kulturelt knudepunkt. Der bliver talt spansk, fransk arabisk og engelsk. Arkitektonisk er byen også

Tanger fungere som en stopklods for flygtningestrømmen fra Afrika til Europa (man kan tage til Spanien (Gibaltar) på under en time).

I Information kaldes Tanger "en dør til Europa".

Dokumentar film: Io capitano, 14 kilometers, Souleymans story

Teori:

Forestillede fællesskaber: hvordan danner folk grupper, et sted præget af mange forskellige kulturelle strømninger (både historisk og kontemporært).

Ikke sted: Augé. Er det et sted hvor folk skal i gennem, og bær byen præg af dette?