# data[].attributes.body
Pokalbis.„Ar jūs žinote, kas yra lietus?“ ir ragina vaikus apibūdinti savo žinias apie šį gamtos reiškinį. Klausiama: „Kaip atrodo lietus?“, „Kur jis gyvena?“, skatindamas vaikų vaizduotę.

Aiškinimas. Pasakojama vaikams, kas yra lietus, kodėl jis yra svarbus gamtai. Paaiškinama, kad lietus padeda augalams gauti reikalingą vandenį, taip pat gyvūnams – jie geria lietaus vandenį arba naudoja jį savo kasdieniniams poreikiams. Kalbama apie įvairius lietaus tipus – nuo lengvo švelnaus lietaus iki stiprių liūčių. Vaikams paaiškinama, kad lietus nebūtinai yra blogas dalykas, nes jis padeda augalams ir gyvūnams augti. Pabrėžia, kad kartais lietus būna švelnus, o kartais labai stiprus, ir kad nuo to priklauso, kaip jis veikia aplinką.

Demonstravimas. Lietaus vaizdavimas genially plakate.

Žaidimas. STEAM veikla: "Lietaus debesys"

# data[].attributes.body
Žaidimas. „Lietaus garsai“ Mokytoja įgarsina įvairius lietaus garsus – gali būti garsas, kai lašai krenta ant stiklo, žingsniai balose, griaustinio garsas, vėjo ūžimas. Vaikai turi atspėti, kas sukelia šiuos garsus. Tai leidžia vaikams pažinti lietaus ir gamtos garsus, kurie taip pat susiję su emocijomis ir nuotaikomis, kurias lietus gali sukelti. Mokytoja ragina vaikus apibūdinti, ką jie jaučia, kai girdi šiuos garsus.

# data[].attributes.body
Lietaus garsų orkestro kūrimas:
Vaikai skirstomi į mažas grupes ir kiekviena grupė gauna užduotį sukurti savo „lietaus orkestrą“ naudodamiesi įvairiais pateiktais daiktais: vienkartiniais puodeliais, plastikiniais buteliais, mediniais šaukštais, įvairiais karoliukais, pilant į puodelius,butelius kad sukeltų lietaus garso efektus. Taip vaikai išmoksta apie skirtingų daiktų sugebėjimą skleisti garsus ir kaip kurti įvairias garso „simfonijas“. Po to grupės pristato savo sukurtus garsus ir pasiklausys kūrinio apie lašus "Lietučio pasaka" įtvirtindami žinias apie šį gamtos reiškinį.

# data[].attributes.body
.Vaikai gauna popierių ir pieštukus bei kitus piešimo įrankius, kad nupieštų lietaus vaizdą. Jie turi piešti lietaus lašus, debesis. Po to, kai vaikai baigia piešti, mokytoja pakviečia juos apibūdinti savo piešinius: „Ką jūs pavaizdavote? Kokie elementai buvo svarbūs? “

# data[].attributes.body
Visos grupės veikla

Vaikai einaį lauką ir stebėti lietaus garsus realioje aplinkoje (jeigu leidžia oras), kad patirtų tiesioginį lietaus poveikį, klausosi kaip skamba lietus - ant lapų, drabužių, lauko suolelių ir pnš..

Individuali veikla

Vaikai gauna po popieriaus lapą ant kurio užlašinama akvarelės dažų ir laikydami prieš lietų, stebi kaip lietus "nutapo".

# data[].attributes.body
Diskusija. Apie lietų ir kas vyksta, kai lyja. Klausiama vaikų: „Ką darome, kai lyja?“ Vaikai skatinami kalbėti apie savo patirtį – ar jie eina į lauką, kaip pasiruošia lietui, kokias priemones naudoja apsaugai. Taip pat mokytoja klausia: „Kodėl svarbu pasirūpinti apsauga nuo lietaus?“ Tai suteikia vaikams galimybę pasidalinti savo mintimis ir skatinti juos mąstyti apie lietaus poveikį kasdieniam gyvenimui ir aplinkai.

Aiškinimas.Mokytoja kalba apie tai, kaip lietus keičia orą ir aplinką. Paaiškina, kad lietaus metu oras dažnai atvėsta, todėl reikia pasirūpinti, kad vaikai nesušaltų. Aptariama, kokie apsirengimo pokyčiai yra būtini – skėtis, lietpaltis, guminiai batai ir kiti daiktai, kurie padeda išvengti sušalimo ir šlapimo. Vaikai skatinami pagalvoti apie tai, kaip jie pasiruoštų lietui, jeigu būtų lauke, ir kokios priemonės būtų naudingos.

Demonstravimas. Grupėje rodomos apsaugos nuo lietaus( skėtis, lietpalčiai, giminės pirštinės ir kt..)

Eksperimentas.„Sausas vanduo“ Atliks eksperimentą ir sužinos, kodėl palietus vandenį pirštas lieka sausas. Atsargiai ant vandens berti maltus pipirus tol, kol visas paviršiaus pasidengs jais. Tada lėtai panardinti patį piršto galiuką į vandenį ir tučtuojau vėl ištraukti - pirštas nesušlampa.

# data[].attributes.body
Vaikai suskirstomi į mažas grupes, ir kiekviena grupė gauna užduotį sukurti savo lietaus apsaugos priemonę – mažą skėtį iš kartono. Kiekviena grupė gauna kartoną, žirkles, klijus ir pieštukus, kad sukurtų savo modelį. Ši veikla skatina kūrybiškumą ir bendradarbiavimą, nes vaikai turi kartu nuspręsti, kaip geriausiai sukurti skėtį, kad jis apsaugotų nuo lietaus. Tai puiki proga mokyti vaikus, kaip dirbti komandoje ir dalintis idėjomis.

# data[].attributes.body
Kiekvienam vaikui pateikiama atspausdinta užduotėlė ir pieštukai. Vaikai turi nuspalvinti lauko aprangą norimomis spalvomis.

# data[].attributes.body
Visos grupės veikla

Žaidimas. Į indus pripilama vandens ir pasiūloma plukdyti įvairius daiktus ir gamtinius objektus ( kaštonus, lapus, šakeles, kaladėles) kuriuos galia rasti lauke. Stebės, kas skęsta, kas plūduriuoja.Vaikai susipažins su vandeniu. Tyrinės ir eksperimentuos su vandeniu.

Individuali veikla

Žaidimas. Vaikai šokinės per balas . Tėveliai turės parūpinti vaikams tinkamą aprangą lietingam orui: aulinukai, kombinezonas, skėtis, lietpalčiai ir t.t..

# data[].attributes.body
Pokalbis.Veikla prasideda diskusija apie lietaus naudą gamtai. Mokytoja klausia vaikų, „Kodėl lietus yra svarbus augalams ir gyvūnams?“ Vaikai yra skatinami pasidalinti savo mintimis apie tai, kaip lietus padeda augalams augti ir kaip gyvūnai gauna vandens.

Aiškinimas.Paaiškinama, kaip lietus yra būtinas tiek augalams, tiek gyvūnams – augalai gauna reikiamą vandenį savo augimui, o gyvūnai gali gerti ir naudoti vandenį įvairioms funkcijoms, tokioms kaip mityba ir gyvybės palaikymas.

Demonstravimas. Mokytoja paaiškina vaikams, kad jie atliks eksperimentą "Vandens kelionė", kad pamatytų, kaip vanduo veikia augalus. Vaikai stebės, kaip augalai vanduo keliauja lapu.

Žaidimas. Vaikai dalyvauja žaidime, kuriame jie pilsto vandenį į "augalus" (iš anksto paruoštos kortelės su skirtingais augalais, daiktais, priemonėmis) Sujungdami korteles teisingomis poromis, išsiaiškina kam reikalingas vanduo, kam ne.

# data[].attributes.body
Vaikai pradeda ilgalaikį sodinimo projektą, kuriame jie augins augalus savo grupėje. Tai padės vaikams praktikuoti augalų priežiūrą ir ilgalaikį rūpinimąsi gamta. Į vazonėlius susodinamos skirtingos sėklytės, svogūnai).

Eksperimentas.„Lietaus lašai“

1. Reikia užsišaldyti ledukus.

2. Karštą vandenį supilti į indą.

3. Uždengti lėkštute.

4. Ant lėkštutės uždėti ledukus.

5. Stebėti. Vaikai stebi kaip formuojas lašiukai, stebi kaip reaguoja karštas ir šaltas vanduo, iš ko susidaro garai.

# data[].attributes.body
Vaikai pieš, kaip atrodo augalai ir gyvūnai po lietaus. Vaikai gali piešti, kaip augalai žaliuoja ir auga po lietaus, kaip gyvūnai, pvz., paukščiai ar drugeliai, reaguoja į lietų.

# data[].attributes.body
Visos grupės veikla.

Žaidimas. STEAM veikla "Lietutis ar dulksna" iš STEAM veiklų aprašo.vaikai kviečiami piešti, kaip atrodo augalai ir gyvūnai po lietaus. Vaikai supras kaip skiriasi lietaus formos: liūtis ir dulksna

# data[].attributes.headline
Visos grupės veikla "Lietaus debesėliai"

# data[].attributes.subject
Visos grupės veikla "Lietaus debesėliai"

# data[].attributes.body
Pokalbis. Mokytoja inicijuoja pokalbį, parodydama vaikams įvairių debesų paveikslėlius. Skatina vaikus stebėti, apibūdinti ir reikšti mintis:

„Ką matote paveikslėlyje?“

„Kaip atrodo šis debesis? Ką jis primena?“

„Kur jūs matėte tokių debesų?“

„Kaip manote, ką daro debesys?“

Aiškinimas. "Debesys – tai maži vandens lašeliai arba ledo kristaliukai, susikaupę danguje.

Jie susidaro, kai saulė pašildo vandenį, vanduo išgaruoja, pakyla aukštyn ir pavirsta debesimis.

Kai debesys sunkėja, iš jų pradeda lyti."

Debesų rūšys vaikams:

1. Plunksniniai debesys

Kaip atrodo? Panašūs į plunksnas ar siūlus.

Kur būna? Labai aukštai danguje.

Ką reiškia? Dažnai rodo, kad artinasi kitoks oras – galbūt lietus.

Vaikams sakome: „Tai kaip danguje išskridusios paukščių plunksnos!“

2. Sluoksniniai debesys

Kaip atrodo? Pilki, ištisiniai, tarsi paklodė užklotų dangų.

Kur būna? Žemai, arti žemės.

Ką reiškia? Gali atnešti dulksną, lietų.

Vaikams sakome: „Tai kaip dangaus antklodė – užkloja visą dangų!“

3. Kamuoliniai debesys

Kaip atrodo? Dideli, balti, pūkuoti – kaip cukraus vata.

Kur būna? Vidutiniame aukštyje.

Ką reiškia? Kai gražūs ir balti – geras oras, bet jei didėja ir tamsėja – gali būti lietaus.

Vaikams sakome: „Tai kaip pūkuoti debesėliai, kurie plaukia po dangų ir ieško nuotykių!“

4. Lietaus debesys

Kaip atrodo? Didžiuliai, tamsūs, aukšti – kartais su žaibais.

Kur būna? Gali užimti visą dangų.

Ką reiškia? Atneša lietų, perkūniją, audrą.

Vaikams sakome: „Kai šis debesis atplaukia, reikia ieškoti skėčio!“

Demonstravimas. „Nutapyk savo debesį“

Vaikai piešia arba klijuoja skirtingus debesis ant mėlyno popieriaus.

Priemonės:

Mėlynas fonas (lapas)

Vata, dažai, klijai

Šablonai arba nuotraukos debesų rūšių

Kartu aptariate, kaip atrodo kiekvienas debesis. Vaikai pasirinko vieną rūšį ir ją atvaizduoja.

# data[].attributes.body
Vaikai gauna dėžutes su "debesiais" vyksta sensorinis užsiėmimas, pojūčių lavinimas.

Klausosi dainelės: https://youtu.be/S8GVzOyZEAs?si=iIrtjwcmFBotUw67

Diskusija: Apie kokius debesėlius kalbama?

# data[].attributes.body
Kiekvienas vaikas piešia vieną savo debesį. Jam suteikia vardą ir sugalvoja trumpą pasakojimą: kas gyvena debesyje, ką jis daro, ar jis lietingas, ar saulėtas.

# data[].attributes.body
Visos grupes veikla

Paruošiamas kuo didesnis veidrodis ir padedamas ant žemės. Vaikai su guašu (balta, mėlyna, pilka spalvos) piešia ant jo, atvaizduodami matomus veidrodyje debesis.

Individuali veikla

Debesų stebėjimas: ar jie juda? Kur krypsta? Ar jie didėja, ar mažėja? Stebima 4–5 min., paskui grįžtama į grupę pasidalinti pastebėjimais.

# data[].attributes.headline
Visos grupės veikla "Ką veikti per lietų?

# data[].attributes.subject
Visos grupės veikla "Ką veikti per lietų?

# data[].attributes.body
Pokalbis. Mokytoja kviečia vaikus pasvarstyti, ar lietus visada reiškia, kad negalima žaisti. „Kaip jautiesi, kai lyja?“ „Ką veiki, kai matai balas?“

Aiškinimas. Mokytoja paaiškina, kad lietus gali būti smagus: galima šokinėti per balas, klausytis jo garsų, pasislėpti po skėčiu. Pasakos ir žaidimai gali vykti net lietuje.

Demonstravimas. Klausosi dainelės: https://youtu.be/yU9hYx1BBlI?si=jKMCrPmftuwFI55A

Žaidimas. „Lašelių šokis“ (grupinis, klasėje)

Aprašymas:

Vaikai stovi ratu. Vienas vaikas viduryje – jis yra „lietaus lašelis“. Skambant švelniai muzikai, „lašelis“ šoka ratu, „krenta“ ant vieno iš vaikų (lengvai paliečia petį). Tas vaikas tampa kitu lašeliu.

Kiekvienas naujas „lašelis“ gali pasirinkti emociją, kuria jis „lyja“ – pvz.: linksmas lietus, piktas lietus, liūdnas lietus – ir atitinkamai juda.

Prieš žaidimą aptariama, koks būna lietus: smarkus, tylus, lašantis, šaltas – ir kaip tai parodyti judesiu.

# data[].attributes.attachment_link.title
LIETAUS IŠDAIGOS - Vaikiškos Dainelės. Lietuviška Muzika Vaikams

# data[].attributes.body
Vaikai mokosi pirštukų mankštelės, tai turėtų būti ilgalaikė veikla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lietus. Eilėraštis vaikams su judesiais ir simboliais (paveikslėliais)

# data[].attributes.body
Vaikai su spalvotais pieštukais piešia ką mėgsta veikti per lietų.

# data[].attributes.body
Visos grupės veikla

Žaidimas. „Pagausiu lašelį“ (gaudynės su burbulais):

Mokytoja leidžia muilo burbulus (lašeliai), o vaikai turi juos „pagauti“.

Kiekvienas pagautas burbulas – lašelis, kuris „nusileido ant žemės“.

Vaikai gali skaičiuoti: „Pagavau vieną... du... tris lašelius!“

Individuali veikla

„Mano balutės atspindys“

Vaikas susiranda balą (tikrinama, ar saugi) ir stebi savo atspindį: „Ką matai?“

Papasakoja, ką mato baloje: save, debesis, dangų, medžius.

# data[].attributes.body
1.Sužinos kas yra lietus, kaip jis atsiranda, kam reikalingas jis, kokios yra debesų rūšys.

2.Išsiaikins kokia apranga reikalinga lyjant lietui.

3. Supras lietaus naudą augalams ir gyvūnams.

4.Susipažins su pramogomis lyjant lietui.

# data[].attributes.body
1.Aplinkos pažinimas.

Atpažįsta ir pavadina kelis dažniausiai stebėtus <...> gamtos reiškinius (pūga, saulėlydis), nusako akivaizdžius jų požymius. (4 žingsnis)

Fiksuodamas gamtinių objektų stebinius, įžvelgia kai kuriuos akivaizdžius objektams būdingus požymius.(5 žingsnis)

2.Tyrinėjimas.

Tyrinėdamas aplinkos objektus ir reiškinius, savo ir kitų veiklos elementus, temas ir siužetus, remiasi patirtimi ir vaizduote. (4 žingsnis)

Stebėdamas, eksperimentuodamas išsiaiškina objektų požymius, medžiagų savybes, skaidydamas ir jungdamas aiškinasi objektų sandarą, išbandydamas atranda objektų paskirtį, lygindamas ir gretindamas ieško panašumų ar skirtumų tarp objektų ir reiškinių, įžvelgia ryšį tarp objekto sandaros ir paskirties.(5 žingsnis)

3.Matematinis mąstymas.

Pagal vieną savybę (požymį) klasifikuoja ir rūšiuoja dviem požymiais besiskiriančių objektų rinkinius.(4 žingsnis)