# data[].attributes.body
Vana-Vene riik, tuntud ka kui Kiievi-Vene, kujunes välja 9. sajandil Ida-Euroopas, kui varjaagidest pärit Rjurik ja tema kaaslased kutsuti valitsema idaslaavi hõime₁. Normanistliku teooria järgi kutsusid slaavi hõimud 862. aastal valitsejateks Rjuriku, Sineuse ja Truvori, et lõpetada sisetülid, ning Rjurik asus Novgorodi valitsejaks₂. Pärast tema surma vallutas tema kaaslane Oleg 882. aastal Kiievi, millest sai riigi poliitiline ja majanduslik keskus ₁.

Riigi õitseaeg saabus 11. sajandil suurvürst Jaroslav Targa (1019–1054) valitsemise ajal, mil koostati esimene Vene seadustekogu „Russkaja Pravda“ ja tugevdati suhteid Euroopa valitsejatega ₂. 988. aastal võttis vürst Vladimir Suur vastu õigeusu ristiusu, mis aitas kaasa riigi ühtsusele ja kultuurilisele arengule 3.

Pärast Jaroslav Targa surma hakkas riik lagunema iseseisvateks vürstiriikideks, mis nõrgestas selle ühtsust ja muutis selle haavatavaks mongolite vallutustele 13. sajandil ₁.

# data[].attributes.body
Pransusmaa riik tekkis, kui Karolingide soost kuningas suri 987. aastal ilma pärijateta. Troonile valiti abt Hugues Capet.Esimeste kapetingide domeen oli väga väike:kuningas valitses otseselt vaid kitsast ala Pariisi ümbruses. Ülejäänud Prantsusmaa teritoorium oli läänistatud suurvasallidele, kes olid oma valdustes iseseisvad.

# data[].attributes.body
Frangi riik kujunes välja pärast Lääne-Rooma riigi lagunemist 5. sajandi alguses. Frangid, germaani hõim, asusid Gallia (tänapäeva Prantsusmaa) põhjaossa ning laiendasid oma territooriumi järk-järgult. Kuningas Chlodovech I valitsuse all (481–511) ühinesid mitmed germaani hõimud ning Frangi riik sai tugevaks poliitiliseks jõuks. Chlodovechi ristiusku pöördumine 496. aastal aitas kaasa ka kristluse levikule piirkonnas. ​

# data[].attributes.body
Frangi riigi kaart ₁

# data[].attributes.body
Chlodovech I sai 481. aastal isalt võimu olles kõigest 16-aastane. Chlodovech oli esimene frankide kuningas, kes ühendas kõik frankide hõimud ühe monarhia alla. Ta valitses aastast 481 kuni oma surmani aastal 511. Clodovech on tuntud oma rolli poolest Merovingide dünastia loomisel, mis valitses franke sajandeid. Kõige kuulsam sündmus Clodovechi valitsemisajal oli tema pöördumine ristiusku(kristlusse) umbes 496. aastal – tegu, millest sai frankide ristiusustamise algus. Traditsioonilisemalt seostatakse selle pöördumisega Tolbiaci lahingut, kus ta oli osalenud germaanlastega. Teatavasti pöördus Clodovech pärast võitu sõjas ristiusku, saavutades roomakatoliku kiriku toetuse ning temast sai kõikide frankide kuningas.

# data[].attributes.body
Bütsantsi riik, tuntud ka kui Ida-Rooma riik, tekkis 395. aastal pärast Rooma impeeriumi lõplikku jagunemist ida- ja lääneosaks. Jagunemise põhjuseks olid administratiivsed ja sõjalised vajadused, kuna impeerium oli muutunud liiga suureks, et seda ühe valitseja all hallata.₁

Pärast keiser Theodosius I surma jäi Ida-Rooma keisririik püsima, hõlmates Kreeka, Väike-Aasia, Süüria ja Egiptuse alasid, samas kui Lääne-Rooma riik langes 5. sajandi lõpul.₄

# data[].attributes.body
Aastal 732 tõkestas võimukas Karl Martell moslemitest araablaste sissetungi Galliasse Poitiers' lahingus, ning tõrjus nad edaspidi Prüeneede taha. Seda võitu vahel peeti üheks ajaloo pöördepunktiks, mis määras praeguse Euroopa saatuse.

# data[].attributes.body
Peale Karli astus troonile tema poeg Pippin Lühike. Aastal 751. tegi Pippin tugeva otsustava sammu ja kõrvaldas troonilt viimase Merovingide soost kuninga ning tegi alguse Karolingide dünastiale.

# data[].attributes.body
Merovingid – Frangi riigi esimene valitsejadünastia, mille asutas Chlodovech I 5. sajandil.

Karolingid – dünastia, mis järgnes Merovingidele ja saavutas oma kõrgpunkti Karl Suure ajal.

Dünastia – valitsejasugu, mille liikmed pärivad trooni sugulussidemete kaudu (nt Merovingid ja Karolingid).

Impeerium – suur riiklik moodustis, mis ühendab erinevaid rahvaid ja alasid ühe valitseja (keisri) võimu all; Frangi impeerium oli Karl Suure ajal üks Euroopa mõjukamaid.

Krahv – keskajal kõrge aadliseisuse tiitel, mille Karl Suur kehtestas oma impeeriumi provintside valitsejate tähistamiseks.

Hertsog – krahvist kõrgem aadlitiitel, mis tähistas suure territooriumi (hertsogkonna) valitsejat; mitmed Frangi riigi alad kuulusid hertsogkondade alla.

Normannid – Skandinaavia viikingitest pärinev rahvas, kes asus 10. sajandil elama Frangi riigi põhjaossa.

# data[].attributes.body
Pärast Karl Suure surma 814. aastal hakkas Frangi riik lagunema, kuna tema järglased ei suutnud säilitada riigi ühtsust. Peamine murdepunkt saabus 843. aastal Verduni lepinguga, mil Karl Suure pojad jagasid riigi kolmeks osaks: Lääne-Frangi riigiks (millest hiljem kujunes Prantsusmaa), Ida-Frangi riigiks (millest arenes välja Saksamaa) ja Kesk-Frangi riigiks, mis peagi lagunes väiksemateks vürstiriikideks.

Pärast Kesk-Frangi riigi lagunemist kujunes Ida-Frangi riigist hiljem Saksa-Rooma keisririik, mis mängis olulist rolli Euroopa poliitikas kuni 19. sajandini.

Lääne-Frangi riik arenes aga järk-järgult Prantsusmaaks, kus Kapetingide dünastia kindlustas kuningavõimu.

# data[].attributes.body
Justinianus I oli Bütsantsi keiser aastatel 527–565 ja üks tähtsamaid valitsejaid, kes soovis taastada oma riigi kunagise Rooma impeeriumi hiilguse. Selleks pidas ta sõdu, uuendas seadusi, tugevdas riigi majandust, toetas kristlust ja lasi ehitada suuri hooneid.

Tema eesmärk oli tagasi vallutada Rooma kunagised alad. Tema kindral Belisarius saavutas suuri võite, vallutades Põhja-Aafrika, Itaalia ja osa Hispaaniast. Need sõjad olid aga kallid ja kurnasid riiki, põhjustades rahalisi raskusi.Sõdade kõrval tegeles Justinianus ka seaduste korrastamisega – tema valitsemise ajal koostati Justinianuse koodeks, mis pani aluse paljudele hilisematele Euroopa seadustele.

Riigi tugevdamiseks ja rahakogumiseks tõstis ta makse, kuid see tekitas rahva seas rahulolematust. Samal ajal oli ta väga usklik ja toetas kristlust, soovides, et kõik järgiksid õigeusku. Ta sekkus ka kiriku vaidlustesse, et kindlustada oma nägemus usust.

Lisaks sõdadele ja seadustele oli Justinianus tuntud ka suurte ehitusprojektide poolest. Ta lasi püstitada mitmeid uhkeid hooneid, millest kõige kuulsam on Hagia Sophia – suur ja uhke kirik Konstantinoopolis, mis on siiani üks tähtsamaid ajaloolisi ehitisi.

# data[].attributes.body
₁ Frangi riigi kaart ( https://o.quizlet.com/KwP2-yPS8r1w5ziMOSylyg.png ) 18.02.2025

₂ Verduni leping (https://et.wikipedia.org/wiki/Verduni_leping)18.02.2025

₃ Saksa-Rooma riik (https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Saksa-Rooma_riik) 18.02.2025

₄ Frangi riigi tõus (https://www.taskutark.ee/frangi-riigi-tous/) 18.02.2025

₅ Frangi riik (https://et.wikipedia.org/wiki/Frangi_riik) 18.02.2025

Clodovech I https://et.wikipedia.org/wiki/Chlodovech_I 18.02.2025

Kõik valitsejad : 1 Osa õpik lk 18- 20

Pippin Lühike: https://et.wikipedia.org/wiki/Pippin_L%C3%BChike

# data[].attributes.body
Bütsants - Ida-Rooma impeeriumi hilisem nimetus, mida kasutatakse ajaloolaste seas. Bütsants jäi elama pärast Lääne-Rooma impeeriumi langemist 476. aastal ja kestis kuni 1453. aastani, kui Konstantinoopol langes Ottomani türklaste kätte.

Kirikulõhe - kiriku jagunemine õigeusu ja katoliku kirikus

Patriarh - õigeusu kiriku pea

Hagia Sophia - Bütsantsi suurim ja kuulsaim kirik, mis rajati Konstantinoopoli keiser Justinianuse valitsemise ajal. Hagia Sophia on üks suurimaid arhitektuurilisi saavutusi ja pärast Ottomani vallutust 1453. aastal muudeti see mošeeks ja hiljem muuseumiks.

# data[].attributes.body
Bütsantsi riik, Ida-Rooma keisririigi järeltulija, kestis üle tuhande aasta, alates 330. aastast kuni 1453. aastani. Oma hiilgeajal oli see võimas kristlik impeerium, mille pealinn Konstantinoopol oli Euroopa üks suurimaid ja rikkamaid linnu. Sajandite jooksul kannatas Bütsants sisetülide, ristisõdade ja Osmanite riigi surve all, kaotades järk-järgult oma territooriume. Lõpuks langes Konstantinoopol 1453. aastal Osmanite vallutuse käigus, lõpetades Bütsantsi riigi eksistentsi.

# data[].attributes.body
1. Justinianus I (https://et.wikipedia.org/wiki/Justinianus_I) 12.03.2025

2. Justinian I (https://en.wikipedia.org/wiki/Justinian_I) 12.03.2025

3. Justinian I – Britannica (https://www.britannica.com/biography/Justinian-I) 12.03.2025

4. Vara e-Koolikott (https://vara.e-koolikott.ee/h5p/embed/1142) 12.03.2025

5.https://www.taskutark.ee/butsantsi-riik/

# data[].attributes.body
Skandinaavia riigid – Taani, Norra ja Rootsi – kujunesid välja viikingiajast (8.–11. sajand), kui piirkondlikud hõimud ja väikekuningriigid hakkasid ühinema. Taanis ühendas alad Harald Sininehammas, Norras Harald Kaunis ning Rootsis toimus riigi konsolideerumine järk-järgult. 1397. aastal loodi Kalmaru unioon, mis ühendas kolm riiki ühe monarhi all, kuid lagunes 1523. aastaks. Seejärel arenesid Taani, Norra ja Rootsi eraldi, kujunedes iseseisvateks rahvusriikideks.

# data[].attributes.body
Viikingitel a viikingiajal ei ole ühtegi teada olevat valitsejat, aga arvatakse, et viikingid valised oma retkede juhiks kellegi endaseast ja teda kutsuti kuningaks. Tihti peale valitigi just tema viikingite kuningaks kes valitses kõiki viikingeid. Tema ülesanded olid: Sõjaline juhtimine (Kuningad juhtisid sõjaretki ja kaitsesid oma maad nii sise- kui ka välisvaenlaste eest.), Õigusemõistmine ( Lahendades vaidlusi ning tagades õiguse ja korra oma kuningriigis.)​ ja Mugavuste loomine (Kuningad rajasid kindlusi, linnuseid ja muid kaitseobjekte, et tagada oma rahva turvalisus.) Viikingite kuninga roll oli tihedalt seotud väärtustega olles nii sõdalane kui ka kogukonna juht.

# data[].attributes.body
Viiking: Skandinaavia sõdalane või meresõitja, kes elas peamiselt 8. kuni 11. sajandini ning oli tuntud oma rüüsteretkede ja kaubanduse poolest. ​

Viikingiaeg: Periood Euroopa ajaloos (u 800–1050 pKr), mida iseloomustavad Skandinaavia sõdalaste sõja- ja kaubaretked. ​

Ting: Rahvakoosolek Skandinaavias, kus arutati olulisi kogukonna küsimusi, seadusi ja otsuseid. ​

Ruunid: Viikingite tähestik, mida kasutati kirjutamiseks ja millel oli ka maagiline tähendus. ​

Saaga: Lugulaul või jutustus, mis kajastab viikingite kangelastegusid, ajalugu ja pärimust. ​

Skald: Lugulaulude koostaja ja ettekandja viikingiühiskonnas, kes oli sageli ka ajaloo ja pärimuse kandja.

Varjaag: Viikingite seas sõdalane või vandevennaskonna liige, keda seostatakse sageli Ida-Euroopa piirkondadega.

Normann: Lääne-Euroopas viikingite kohta kasutatud nimetus, tähistab põhjalasi või põhja inimesi. ​

# data[].attributes.body
Viikingiaeg lõppeb väikekuningate omavahelise sõjaga mille tagajärjel hakkas võim skandinaavias konduma ja 11. sajandiks olid kujunenud kolm meile praegu teadaolevat riiki: Taani, Norra ja Rootsi. Riikide kujunemisega võtsid kuningas vastu ristiusu ning sundisid oma alamaid sedasama tegema. See usuline muutus mõjutas sügavalt ka viikingite maailmavaadet ja eluviisi, vähendades sõjalisi vallutusi ning suunates tähelepanu rohkem kaubandusele ja rahumeelsemale tegevusele. Tugevama keskvõimuga riikisides toimusid sõjakäaigus ainult kuninga teadmisel. Ainult olulisemaks muutus rahvusvaheline kaubandus ja kuningad pidid tagama kaubateede ohutuse. Viikingiaja Omaalgatuslike viikingiretked aeg oli läbi.

# data[].attributes.body
Rjurik (u. 862-879) :Rjurik oli legendaarne viikingipealik, kes kutsuti Novgorodi valitsema. Teda peetakse Rjurikovitši dünastia asutajaks.

# data[].attributes.body
Oleg ( u. 879-912 ) : Rjuriki sugulane, kes sai Novgorodi valitsejaks ja vallutas Kiievi, muutes selle pealinnaks. Ühendas Kiievi ja Novgorodi, luues tugeva ja võimsa riigi.

# data[].attributes.body
Igor (912-945) : Olegi järglane, kes jätkas riigi tugevdamist ja laienes lõuna poole. Ta tapeti Drevljaanide hõimu ülestõusu käigus.

# data[].attributes.body
Olga (945-963) : Igori lesk, kes valitses regendina oma pojanSvjatoslavi eest. Ta on tuntud oma kättemaksu ja diplomaatiliste reformide pooles. Ta võttis vastu ka ristiusu.

# data[].attributes.body
Svjatoslav (963-972) : Olgale järgnenud sõjapealik, kes laiendas riiki sõjaretkedega Bütsantsi ja Kaspia mere piirkondadesse. Ta lõi tugeva sõjalise võimu.

# data[].attributes.body
Vladimir Suur ( 980-1015) : Svjatoslavi poeg, kes muutis Kiievi-Vene riigi kristlikuks, võttes 988. aastal vastu ristiusu ja edendades selle levikut kogu riigis. Ta on tuntud ka oma panuse eest kultuuri ja hariduse endamisesse.

# data[].attributes.body
Jaroslav Tark (1019-1054) : Vladimiri poeg, kelle ajal Kiievi- Vene saavutas oma kõrgeima hiilguse. Ta konsolideeris riigi, reformis seadusi ( Russkaja Pravda) ja tugevdas kultuurilisi sidemeid Euroopa riikidega.

# data[].attributes.body
Varjaagid- tänapäeva Venemaa aladel Bütsantsis tegutsenud viikingid.

Rus- Vana-Vene riigi nimi Skandinaavia allikates

Tšuudid-osa läänemeresoome rahvaid, sh eestlased Vana-Vene allikates.

Bojaar-Vana-Vene ülik

Veetše- rahvakoosolek Vana-Vene linnas

Družiina

# data[].attributes.body
Pärast oma õitseaega 11. sajandil hakkas Vana-Vene riik tasapisi lagunema, kuna vürstide vahel puhkesid sisetülid ja tekkisid iseseisvad vürstiriigid ₁. 12. sajandiks oli riik killustunud mitmeks piirkondlikuks keskuseks, millest olulisemad olid Kiiev, Novgorod, Vladimir-Suzdal ja Haliits-Volõõnia ₂.

1237–1240. aastatel vallutasid mongolid Vana-Vene alad, hävitades mitmeid linnu ja kehtestades Kulikovo lahingu (1380) järgselt Kuldhordi ülemvõimu, mille all Vene vürstiriigid pidid maksma andamit ja alluma mongolitele ₃. Kuigi mongolite võim kestis ligi kaks sajandit, säilisid Vene aladel kohalikud vürstid ja kirik, mis aitasid hiljem kaasa Moskva tõusule ja Vene riigi taasühinemisele ₁.

15. sajandi lõpus, pärast Moskva suurvürstiriigi tugevnemist, kuulutas Ivan III Vana-Vene riigi järglaseks moodustunud Moskva tsaaririigi ning lõpetas mongolite ülemvõimu ₂. Sellest ajast alates sai Moskva uueks poliitiliseks keskuseks, viies edasi Kiievi-Vene pärandit ja ühendades endise Vana-Vene riigi territooriumid üheks Venemaa suurriigiks ₃.

# data[].attributes.body
1. Vana-Vene riik https://www.taskutark.ee/vana-vene-riik/ 26.03.2025

2.Vana-Vene riik https://vara.e-koolikott.ee/h5p/embed/1121? 26.03.2025

3.Kiievi-Venehttps://et.wikipedia.org/wiki/Kiievi-Vene?26.03.2025

4 Õpik peatükk: Vana-Vene riik

Vikipeedia:

Igor https://et.m.wikipedia.org/wiki/Igor

Oleg https://en.m.wikipedia.org/wiki/Oleg

Sviatoslav https://en.m.wikipedia.org/wiki/Sviatoslav_I

# data[].attributes.body
11. sajandil langes Inglismaa anglosakside kuningriik korduvalt võõramaiste sissetungijate ohvriks. 1066. aastal tabas Inglismaad palju rünnakuid. Kuningas Edward Usutunnistaja suri ilma troonipärijateta, mistõttu tekkisid võimuvõitlused kahe kandidaadi vahel Norra kuningas Harald ja Normandia hertsog William, kes mõlemad väitsid, et Edward oli just neile lubanud õigust troonile.

# data[].attributes.body
Harold II – Viimane anglosaksi kuningas, pärast Edward Usutunnistaja surma 1066 valiti Harold järgmisel päeval Witenagemoti (nõukogu) poolt kuningaks. Edward ei jätnud ametlikku troonipärijat, kuid Harold oli tema lähedane liitlane ja väidetavalt lubas Edward talle trooni. Norra kuningas Harald Hardrada väitis samuti, et tal on õigus Inglismaa troonile.Normandia hertsog William (hilisem William Vallutaja) väitis, et Edward lubas trooni temale. Harold ja tema väed kohtusid normannide armee ja Williamiga. Harold sai lahingus surma. Harold II oli viimane anglosaksi kuningas, tema surm tähistas anglosaksi ajastu lõppu Inglismaa ajaloos.Pärast tema langemist sai Inglismaa kuningaks William Vallutaja ja algas normannide valitsusaeg.

# data[].attributes.body
Edward usutunnistaja 1042-1066 oli surnud ilma järglasteta. Edward lasi ehitada Westminsteri kloostri, mis valmis vahetult enne tema surma. Sinna on maetud paljud Inglismaa kuningad.

# data[].attributes.body
1.https://et.m.wikipedia.org/wiki/Skandinaavia

2. https://muinasaeg.blogspot.com/

3. https://www.err.ee/1608999404/harri-tiido-kas-keskaeg-oli-pime-voi-sarav-aeg

4. https://www.taskutark.ee/skandinaavlased-viikingid/

5. https://scandinavia.life/et/umbes/

6. https://et.wikipedia.org/wiki/Viikingiaeg

7. Keskaeg õpik I osa, Inna Põltsam-Jürjo,Pärtel Piirimäe,Ursule Vent, lk 26-29

# data[].attributes.body
Harald Hardrade oli Norra kuningas, kes arvas, et tal on õigus Inglismaa troonile. Ta ründas Inglismaad 1066. aastal, kuid kaotas Stamford Bridge'i lahingus, kus Inglise kuningas Harold II ta alistas. Mõni nädal hiljem pidi Harold II aga uuesti sõdima, seekord Normandia hertsogi William Vallutaja vastu ja selles lahingus ta kaotas. Kuningas Harald Hardrade oli tähtis, sest tema rünnak Inglismaale 1066. aastal nõrgestas Inglise kuningat, mis aitas kaasa William Vallutaja võidule ja Normanni vallutusele.

# data[].attributes.body
William Vallutaja oli Normandiast pärit mees, kes sai 1066. aastal Inglismaa kuningaks. Ta arvas, et tal on õigus troonile, ja tuli sõjaväega Inglismaale. Ta võitis Harold II Hastingsi lahingus ning krooniti kuningaks.

# data[].attributes.body
Saja aastane sõda toimus 14-15 sajand aastatel 1337-1453. ₁

# data[].attributes.body
Saja aastane sõda kestis tegelikkult 116 aastat, ning seal osales 4-5 põlvkonda.

# data[].attributes.body
Troonivaidlus: Inglise kuningas Edward III tahtis saada ka Prantsusmaa kuningaks, sest tema ema oli Prantsuse kuninga tütar.₃

Tülid maade pärast: Inglise kuningal olid maad Prantsusmaal (nt Gascogne), mille üle nad vaidlesid.₂

Raha ja kaubandus: Mõlemad tahtsid kontrollida tähtsaid kaubateid – eriti veinikaubandust ja villa müüki.₂

Võimuvõitlus: Mõlemad riigid tahtsid Euroopas rohkem võimu ja mõjuvõimu.₂

# data[].attributes.headline
Osapooled: riigid, nende valitsejad. Millal ja miks olid nad edukad?

# data[].attributes.subject
Osapooled: riigid, nende valitsejad. Millal ja miks olid nad edukad?

# data[].attributes.body
Sõdisid kaks riiki: Inglismaa ja Prantsusmaa. Inglismaa poolt alustas sõda Edward III (valitses 1327–1377), kes väitis, et tal on õigus Prantsuse troonile ₃. Hiljem oli Inglismaa edukas ka Henry V ajal, kes võitis suure lahingu Azincourt’is 1415. aastal 4. Inglased olid edukad tänu oma headele vibuküttidele, tugevatele sõjaväejuhtidele ja hästi korraldatud armeele ₄.

Prantsusmaa poolt olid valitsejateks näiteks Philippe VI, Jean II, Charles V, Charles VI ja lõpuks Charles VII, kelle ajal hakkas Prantsusmaa olukord paranema ₃. Suur muutus tuli siis, kui Jeanne d’Arc aitas tõsta rahva meeleolu ja võita olulisi lahinguid, näiteks Orléansi piiramine 1429. aastal ₅. Lõpuks suutsid prantslased inglased oma maalt välja ajada ₅.

# data[].attributes.body
Sõja jooksul toimus mitmeid olulisi sündmusi, mis muutsid olukorda. Crécy lahingus (1346) võitsid inglased tugevalt ₄. Poitiers' lahingus (1356) võeti Prantsuse kuningas Jean II vangi, mis oli Inglismaale suur võit ₄. Azincourt’i lahingus (1415) sai Inglismaa kuningas Henry V taas võidu, kasutades hästi oma vibukütte ₄.

Sõja suurim pööre toimus Orléansi piiramisel (1429), kus Jeanne d’Arc aitas prantslastel võita ja andis rahvale uue lootuse ₅.

# data[].attributes.body
Jeanne d’Arc oli lihtne talutüdruk, kes väitis, et Jumal saatis teda Prantsusmaad aitama. Ta läks kuninga juurde ja veenis teda laskma end sõtta ₅. Jeanne d'Arc Orl'eansi all saavutatud otsustava võidu tõttu kutsuti Jeanne'i ka Orl'eansi neitsiks. ₆. Ta aitas ka Charles VII-l saada Prantsusmaa kuningaks. Kahjuks vangistati ta hiljem ja põletati tuleriidal ketserina 1431. aastal ₅. Pärast surma kuulutati ta märtriks ja hiljem pühakuks.

# data[].attributes.body
Pärast sõda sai Prantsusmaa tugevamaks ja valitsus muutus ühtsemaks ₃. Inglismaa kaotas oma maad Prantsusmaal ja hakkas tegelema sisetülidega (nagu Rooside sõjad) 3. Mõlemas riigis hakkas kujunema rahvustunne – inimesed tundsid ennast rohkem prantslastena või inglasteks [3]. Samuti vähenes aadlike võim ja kuningate võim kasvas, mis oli oluline samm kaasaegse riigi suunas2. 1453.aastal jäi inglaste kätte vaid Calais' sadama linn Põhja-Prantsusmaal.Saja aastane sõda oli lõppenud.₆

# data[].attributes.body
1. Saja-aastane sõda (https://et.wikipedia.org/wiki/Saja-aastane_s%C3%B5da) 22.04.2025

2. Saja-aastane sõda – Kooliajalugu (https://www.kooliajalugu.ee/ajalugu/saja-aastane-soda/) 22.04.2025

3. Britannica – Hundred Years' War (https://www.britannica.com/event/Hundred-Years-War) 22.04.2025

4. Saja-aastane sõda (https://en.wikipedia.org/wiki/Hundred_Years%27_War) 22.04.2025

5. Jeanne d’Arc – Britannica (https://www.britannica.com/biography/Saint-Joan-of-Arc) 22.04.2025

6. Keskaeg õpik I osa, Inna Põltsam-Jürjo,Pärtel Piirimäe,Ursule Vent, lk 49

7. Keskaeg õpik I osa, Inna Põltsam-Jürjo,Pärtel Piirimäe,Ursule Vent, lk 142

# data[].attributes.body
Feodaalid - kõrge seisusega maaomanikud – näiteks kuningad, hertsogid, krahvid ja aadlikud kellele kuulus suur osa maast. Nad andsid osa oma maast vasallidele kasutamiseks tingimusel, et need teenivad neid sõjaliselt ja on neile truud.

Vasall – aadlik, kes sai maad kuningalt või kõrgemalt isandalt ja pidi talle vastu teenima.

Kuningas – riigi valitseja; keskajal oli Inglismaal kuningas kõrgeim võim, näiteks William Vallutaja.

Rüütel – aadlipäritolu sõjamees, kes kaitses kuningat ja rahvast ning järgnes rüütlikoodeksile.

Normannid – Prantsusmaalt (Normandiast) pärit rahvas, kes vallutas Inglismaa 1066. aastal William Vallutaja juhtimisel.

Hastingsi lahing – 1066. aasta lahing, kus William Vallutaja võitis Harold II ja sai Inglismaa kuningaks.

Magna Carta – tähtis dokument, millele kuningas John kirjutas alla 1215. aastal. See piirab kuninga võimu ja annab õigusi aadlikele.

Parlament – Inglismaa valitsev kogu, mis hakkas kujunema keskajal ja kus arutati seadusi ning maksusid.

Maaomanik – inimene, kellele kuulus maa; keskajal olid need sageli aadlikud või kirik.

Kirik – keskajal väga mõjukas organisatsioon; Inglismaal oli katoliku kirikul suur võim kuni reformatsioonini.

Must Surm – katkuepideemia, mis levis 14. sajandil ja tappis suure osa Euroopa rahvastikust, sh Inglismaal.

Tööline/talupoeg – inimene, kes haris maad ja elas tavaliselt aadliku maal. Enamasti ei omanud nad ise maad.

Käsitööline – inimene, kes töötas linnas ja valmistas käsitsi tooteid, näiteks sepp või kingsepp.

Ülemkoda - Parlamendi osa kuhu kuuluvad kõrgemad vaimulikud ja suurfeodaalid.

Alamkoda - Parlamendi osa kuhu kuulavad linnade esindajad ja krahvkondade esindajad.

# data[].attributes.body
Pärast Hastingsi lahingut tekkis vallutuste tagajärjel Inglismaa-Normandia ühisriik. Suuremad maavaldused ja ametikohad läksid Normandiast pärit ülikute võimule. Ülemvõimu kindlustuseks ehitasid normannid palju linnuseid. Nad lõid samuti riigiaparaadi, mis oli võimeline koguma makse, seaduseid kirja panema ja nende alusel kohut mõistma. Inglismaa kõneles kuni 14. saj prantsuse keelt. Lõpuks Inglismaa poliitika põimus tihedalt Prantsusmaa poliitikaga.

# data[].attributes.body
Ajaloo õpik Keskaeg 1. osa lk 136-139

Valitsejad- https://www.taskutark.ee/inglismaa/ 27.04.2025

Harold II- https://et.wikipedia.org/wiki/Harold_II27.04.2025 William Vallutaja- https://et.wikipedia.org/wiki/William_Vallutaja

27.04.2025

Harald Hardrada-https://et.wikipedia.org/wiki/Harald_Hardrada

# data[].attributes.body
Philippe II Auguste oli esimene silmapaistev valitseja, kes juhtis Prantsusmaad aastatel 1180–1223. Ta saavutas kuningavõimu laiendamises suure edu, haarates enda valdusesse suure osa Inglismaa mandriomanditest. Tema valitsusajal kasvas kuninglik domeen enam kui kolm korda ning selle haldamine muutus märksa tõhusamaks. Philippe määras ametisse palgalised ametnikud, kelle ülesanne oli maksude kogumine ja kuninga esindamine kohtuasjades.

# data[].attributes.body
Philippe IV Ilus (1268–1314) oli Prantsusmaa kuningas aastatel 1285–1314. Ta oli tuntud oma sihikindla ja tugeva valitsemise poolest. Philippe püüdis tugevdada kuningavõimu ja koondada riigi juhtimist rohkem kuninga enda kätte. Ta kehtestas makse nii vaimulikele kui ka lihtrahvale, mis viis tülideni paavstiga. Tema valitsusajal kolis paavstiriik Avignoni, alustades niinimetatud "Avignoni vangipõlve". ₁

Philippe IV mängis suurt rolli Templiordu hävitamises. 1307. aastal andis ta käsu Templirüütlite vahistamiseks, süüdistades neid ketserluses ja teistes kuritegudes, kuid tegelikult tahtis ta saada nende varandust enda valdusesse. Tema ajal kutsuti esimest korda kokku seisuste esinduskogu (États généraux) 1302. aastal, et saada toetust oma otsustele. ₂

Philippe IV suri 1314. aastal, jättes trooni oma poegadele, kes kõik valitsesid lühikest aega. Tema valitsusaeg sillutas teed hilisematele kriisidele, nagu Kapetingide dünastia lõpp ja Saja-aastane sõda. ₃

# data[].attributes.body
Ordaal-nii nimetatud jumalakohus,kus kaebealuse süü tehti kindlks näiteks vee või tuleprooviga.

Generaalstaadid-kuningriigi kolme seisuse(vaimulikud,aadlikud ja linnakodanikud) esindajate kogu, mille kuningas kriitilistes olukordades kokku kutsus.

# data[].attributes.body
Pärast Saja-aastase sõja lõppu 1453. aastal oli Prantsusmaa väga kurnatud. Kuigi inglased suutsid alles hoida ainult Calais', oli sõda laastanud riigi majandust ja rahvastikku – paljud linnad ja külad olid hävitatud ning rahvaarv vähenes tugevalt. 4

Sõja lõpp aga tugevdas kuningate võimu. Nad hakkasid riiki ühendama ja vähendasid aadlike mõju. Louis XI (valitses 1461–1483) oli tähtis kuningas, kes tugevdas Prantsusmaad, parandas majandust ja laiendas kuningriigi võimu abielude, lepingute ja vajadusel sõjaga. ₅

Kokkuvõttes muutus Prantsusmaa pärast sõda ühtsemaks ja tugevamaks, valmistudes tõusuks Euroopa suurriigiks. 4,3

# data[].attributes.body
1.https://www.britannica.com/event/Hundred-Years-War 28.04.2025

2.https://www.britannica.com/biography/Louis-XI-king-of-France28.04.2025

3.https://www.worldhistory.org/image/10973/philip-iv-of-france/ 28.04.2025

4.https://www.britannica.com/biography/Philip-IV-king-of-France 28.04.2025

5. https://templarblog.com/blogs/the-heroes-and-enemies-of-the-knights-templar/king-philip-iv-of-france-the-king-who-ended-the-knights-templar 28.04.2025