# data[].attributes.body
At sikre at borgere er sunde og mulighed for at komme tilbage til ADL (almindelig daglig livsførelse)

Forståelse af funktionsevnenedsættelse modeller

Hvordan vi hjælper uden at komme Fysiks tilskade.

# data[].attributes.body
Sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering indeholder forskellige fagbegreber som f.eks. funktionsevnetilstand, mestring, kosmo-modellen, livskvalitet, aktiviteter, OAS, ergonomi og arbejdsmiljø, sundhed, ADL, SMART-mål, behovspyramiden, paragraf 83a.
Det er alt det der beskriver noget om: Borgers daglige livsførelse, de ydre og indre stimuli som kan være en hindring eller en ressource for borgeren – herfra skal primær sektor og sekundær sektor samarbejde MED borgeren, for bedst mulige forløb for borgeren. Indflydelse på eget liv er vigtigt her.

# data[].attributes.body
- Hvad de andre har sagt: at sikre borger/patient er sunde og har mulighed for at komme tilbage til en ADL. Forståelse af funktionsnedsættelsesmodeller. Hvordan vi hjælper borger uden selv at blive påvirket/komme til skade fysisk. Sundhedsfremme kan defineres som sundhedsrelateret aktiviteter – alt det der fremmer den enkeltes sundhed. Der snakkes om forebyggelse, så borger/patient kan bevare funktionsevner, sundhed og trivsel længst muligt. Ved rehabilitering: der hvor vi kan hjælpe dem tilbage til deres normale hverdag.

# data[].attributes.body
1.     Rehabilitering: Folketinget vedtog ultimo 2014 en ændring af serviceloven om rehabiliteringsforløb og hjemmehjælp, som betyder, at kommunerne pr. 1. januar 2015 skal tilbyde borgere med behov for personlig og praktisk hjælp et tidsafgrænset rehabiliteringsforløb, hvor rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83.

Serviceloven § 83 a

Kommunalbestyrelsen skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83, stk. 1

Vurderingen skal være individuel og konkret og tage udgangspunkt i modtagerens ressourcer og behov.

Ideen med den rehabiliterende tilgang er, at den hjælp borgeren får tildelt, og alt hvad personalet gør omkring borgeren, har det i sigte, at borgeren skal leve et så aktivt, selvhjulpent og uafhængigt liv som muligt - hvor retten til selvbestemmelse er bevaret. I de situationer, hvor borgeren ikke deltager i et rehabiliterende forløb, men modtager almindelig omsorg og pleje, er hensigten også at personalet skal yde hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

# data[].attributes.body
Sundhedsfremme er det her med at støtte borgeren i, at blive så selvstændig som muligt, uden at vi som fagpersonale går ind og direkte gør tingene for borgeren. Man sundhedsfremmer fx når man lader borgeren børste tænder selv, fremfor at vi bare gør det. Det kan også være at man går en tur hver dag for at fremme sin sundhed. Sundhedsfremme er relevant for alle mennesker uanset om man er 20 eller 80.

Som social- og sundhedsassistent skal vi i vores arbejde bruge sundhedsfremme og sygdomsforbygge, det skal vi fordi det står i sundhedsloven §1.

Sygdomsforbygge handler modsat sundhedsfremme om at undgå noget. Det er når man fx lider af en livsstilssygdom og man forbygger den så den holdes nede så lang tid som muligt. Sygdomsforbygge er kun når man har en sygdom. At forbygge kan fx være at stoppe med at ryge hvis man har KOL, tage sin medicin osv.

Rehabilitering er når en borger skal genoptræne. Det kan fx være efter endt sygdomsforløb, hvor en borger skal lære at gå igen. Kan både være fysisk og psykisk. Det handler om den enkelte borgers vej til at komme så tæt på udgangspunktet.

# data[].attributes.body
De 8 grundprincipper: borger aktive deltagelse, individuel og fleksibel tilrettelæggelse, helhedsorienteret tilgang i forhold til borgers samlede livssituation, målorientret og tidsafgrænsede forløb, tværfagligt og tværsektorielt samarbejde, koordinerede forløb, planlægning, videns og kvalitet baseret.
De 5 faser: Visitation, udredning, målsætning, målrettede indsatser og opfølgning, afslutning og evt. revisitation.

# data[].attributes.body
Behovspyramiden (Maslow) de 5 stadier: Fysiske behov, sikkerhedsbehov, sociale behov, præstationsbehov, selvrealiseringsbehov.
Mestring og OAS: Mestring er den måde, et menneske klarer nye situationer på. Nye og svære situationer kan både være noget, der rammer fysisk, psykisk og socialt.
SMART-MÅL: Specifikke, målbare, acceptable, realistiske og tidsangivende.

# data[].attributes.body
Kosmo, Kram-s, Maslow behovspyramide, de 3 p’ere, netværk, sundhedslov og servicelov §83 og §86