# data[].attributes.body
הפאודליזם הוא שיטה חברתית - כלכלית בה המעמדות עוברים בירושה. במשטר פיאודלי החברה מחולקת למעמדות ואין מוביליות חברתית.

# data[].attributes.body
הבורגנות היא שם המתאר מעמד חברתי שאינו עוסק בעבודות כפיים. הבורגנים בצרפת היו בני המעמד השלישי (כלומר, בעלי קניין אך מחוסרי מעמד היכול להשפיע באופן פוליטי), ועסקו במקצועות חופשיים, גרו בערים, היו משכילים והחזיקו ברעיונות ההשכלה והנאורות. יש המאמינים שהם אלו שהובילו למהפכה הצרפתית.

# data[].attributes.body
רפובליקה היא שיטת ממשל בה השלטון אינו עובר בירושה אלא נקבע על ידי האזרחים לתקופה מסוימת. פירוש המילה הוא - עניין הציבור והמשמעות לכך היא שברפובליקה האזרח הוא חלק מקהילה בה האזרחים זכאים לזכויות ובעלי חובות. חשוב לציין רפובליקה לאו דווקא פירושה דמוקרטיה.
למשל כאשר הודח המלך לואי ה-16 מתפקידו ב 1792, תקפד רובספייר כמעט כדיקטטור ברפובליקה הצרפתית הראשונה.

# data[].attributes.headline
מלוכה חוקתית

# data[].attributes.subject
מלוכה חוקתית

# data[].attributes.body
מלוכה חוקתית היא צורת שלטון, לפיה המונרך כפוף לחוקה אשר מגדירה באילו סמכויות הוא מחזיק וקובעת את קיומם של מוסדות שלטון נוספים. המערכת החוקתית מתבססת על הכרתה במוסד המונרכיה ובהיות המונרך ראש המדינה.

# data[].attributes.headline
14. המלך מוצא להורג

# data[].attributes.subject
14. המלך מוצא להורג

# data[].attributes.body
לאחר מחלוקות בעניין ההעמדה לדין של המלך, נערך משפט בדצמבר 1792 נגדו. המלך נשפט על פשעים כנגד האומה וגזר דינו היה הוצאה להורג בגיליוטינה ב21 במרץ 1793 קבל עם ועדה.

# data[].attributes.body
ב-20 באפריל 1792, הכריז המלך על מלחמה נגד קיסר פרוסיה בתקווה להצלתו שלו. המתנדבים לצבא הצרפתי היו לוחמנים ותוקפניים ובפיהם המנון חדש כאשר הגיעו ממרסיי לפריז, מפקד צבא פרוסיה הודיע כי אם ייפגע המלך לואי ה-16 - יהרוס את פריז.

# data[].attributes.headline
12. מתיחות פוליטית

# data[].attributes.subject
12. מתיחות פוליטית

# data[].attributes.body
ענייני הפנים של צרפת עוררו דאגה בקרה המעצמות הזרות. לכידתו של המבישה של לואי ה-16 גרמה לבהלה אצל מלכים אחרים. אחיו (המהגרים) של המלך שכנעו את מלך פרוסיה לפרסם הצהרה בה איימו על צרפת בפלישה צבאית.

# data[].attributes.headline
10. הבריחה לורן 

# data[].attributes.subject
10. הבריחה לורן 

# data[].attributes.body
ב- 20 ליולי 1791 המשפחה המלכותית החליטה להימלט מפריז לנוכח האיבה המחודשת. המשפחה עשתה את דרכה לגבול המזרחי כאשר בצעד פזיז המלך השאיר מכתב גלוי בו הוא מגנה את השיגי המהפכה. משפחת המלוכה נתפסה בורן והוחזרה לפריז. בעקבות חוסר האמון במלך החלו להישמע קולות הקוראים להדחתו של המלך.

# data[].attributes.body
החוקה קבעה כי השלטון בצרפת הוא מלוכה חוקתית ושלטון המלך עובר בירושה, אך המלך מולך עפ"י חוק. האסיפה הלאומית היא הרשות המחוקקת וחבריה הם נציגי העם כולו. מעמדה המיוחס של הכמורה בטל והכמרים כפופים לשלטון.  מעתה הם פקידי מדינה, וישבעו אמונים לאומה ולחוקי המדינה.

# data[].attributes.headline
9. צעדת הנשים לוורסאי 

# data[].attributes.subject
9. צעדת הנשים לוורסאי 

# data[].attributes.body
בחודש אוקטובר 1789 החלה צעדת נשים בשוקי פריז כמחאה על מחירי המזון בדגש על המחסור בלחם. עקב שמועות של צבירת כוחות צבאיים בוורסאי ועל ניסיון חוזר של המלך לפזר את האספה, הצעדה התרחבה והחלה לנוע לעבר ורסאי תוך שהיא מתחמשת וצובאת תאוצה. קהל המוחאים צר על ארמון המלך ובאמצעות עימותים אלימים הצליחו לגרום למלך לשוב לפריז.

# data[].attributes.headline
8. הצהרת זכויות האדם והאזרח

# data[].attributes.subject
8. הצהרת זכויות האדם והאזרח

# data[].attributes.body
ההצהרה נתקבלה ב-26 באוגוסט 1789 על ידי האסיפה הלאומית המכוננת והושפעה מהוגי דעות ופילוסופים בורגנים. ההצהרה קובעת שכל בני האדם נולדים חופשיים ושווי זכויות וכי לכל בני האדם זכויות טבעיות שאינן ניתנות לביטול: הזכות לחיים, לחירות ולקניין.

# data[].attributes.headline
7. הצו לביטול הפיאודליזם

# data[].attributes.subject
7. הצו לביטול הפיאודליזם

# data[].attributes.body
היה אחד הצווים הראשונים במהפכה הצרפתית, אשר נחקק באספה המכוננת הלאומית ב-11 באוגוסט 1789.
הצו ביטל את השיטה הפיאודלית, ביטל את השעבוד והאיכר הפך להיות חופשי בגופו אך עדיין לא קיבל אדמה לרשותו. בוטלו המיסים לכנסייה ואין זכויות יתר לקבוצה או אדם פרטי. המיסים נגבו מהאזרחים בהתאם לגודל הרכוש והתבטל המבנה החברתי שהיה בצרפת עד ערב המהפכה.

# data[].attributes.headline
6. "הפחד הגדול"

# data[].attributes.subject
6. "הפחד הגדול"

# data[].attributes.body
בין יולי לאוגוסט 1789, גל של היסטריה ומהומות אלימות שטף את האיכרים במחוזות רבים בצרפת. השמועות על נפילת הבסטיליה הגיעו לכפרים ובעקבות כך גם הגיעו שמועות על כך שהאצולה מתכננת להתנקם, להרעיב ולשדוד אותם. פחדים אלו הובילו למהומות, הרס וחורבן.

# data[].attributes.headline
5. מהומות בפריז וכיבוש הבסטיליה

# data[].attributes.subject
5. מהומות בפריז וכיבוש הבסטיליה

# data[].attributes.body
לאחר ששלח המלך לואי ה-16 את הצבא לורסאי, ופיטר את שר האוצר נקר אשר היה אהוב על בני המעמד השלישי. השמועות הגיעו לפריז והניחו כי הגורמים השמרניים מנסים לשמור על כוחם לקראת השתלטות כוחות צבאיים. העם יצא לרחובות פריז להפגין. המורדים פלשו לבית האינבלידים על מנת לתפוס נשק והמשיכו לכיוון הבסטיליה. בית הכלא היווה סמל לשלטון המלוכני וכיבושו סימל את המרד הגלוי נגד המלך.

# data[].attributes.headline
4. האסיפה הלאומית

# data[].attributes.subject
4. האסיפה הלאומית

# data[].attributes.body
האסיפה הלאומית הייתה גוף מעבר בין אספת המעמדות לאספה הלאומית המכוננת ששאפה לכונן חוקה לצרפת וייצגה את דעותיהם של כלל המעמדות בצרפת. כמו כן האסיפה ניסתה לטפל במשבר הכלכלי בצרפת וברעב הכבד שפקד את תושביה. לאחר תמיכתו של נקר (שר האוצר) בבני המעמד השלישי פוטר מתפקידו.

# data[].attributes.headline
3. אסיפת המעמדות

# data[].attributes.subject
3. אסיפת המעמדות

# data[].attributes.body
שימשה כגוף מייעץ ומחוקק של המשטר הישן המלוכני בצרפת. האסיפה הורכבה מבני כל המעמדות הצרפתיים והתכנסה כדי לדון ולייעץ למלך בעיקר בנוגע למדיניות המיסים. יחסי הכוחות בין המעמדות השונים לא היו שוויונים באסיפה בשל שילוב הכוחות והאיחוד בין המעמדות הראשונים שהיו מנותקים מן המעמד השלישי. האסיפה כונסה ופוזרה על ידי המלך ובפועל לא היה לה כוח של ממש ושימשה כגוף מייעץ בלבד. אסיפת המעמדות במאי 1789 סללה את דרכה של המהפכה הצרפתית והיא הייתה אספת המעמדות האחרונה.

# data[].attributes.headline
2. משבר כלכלי

# data[].attributes.subject
2. משבר כלכלי

# data[].attributes.body
משבר כלכלי חמור פקד את צרפת במאה ה-18 בעקבות חוב עצום שנצבר לאחר מלחמות העבר, בניהן מלחמת שבע השנים שהייתה הרת אסון. בנוסף לכך חצר המלוכה הפזרנית והראוותנית בזבזה מיליוני ליבר שהיוו ב1789 כ6% מהתקציב הכולל ורק החריפה את המשבר.

# data[].attributes.headline
1. תנועת ההשכלה

# data[].attributes.subject
1. תנועת ההשכלה

# data[].attributes.body
תנועת ההשכלה או עידן הנאורות הם כינויים לתנועה אינטלקטואלית באירופה שהחלה במאה ה-17 ושמה כמטרה את ביסוס המוסר והידע על ידי הרציונליזציה. הם השתיתו את הידע על המדע והלוגיקה ולא נסמכו על הדת והאריסטוקרטיה.