# data[].attributes.body
UT kom ind til borger og han var ikke stået op og jeg kunne ikke få en rigtigt kontakt til ham med morgenpleje. Borger er meget konfus, og fortæller UT, at har det dårligt, at føles træt og meget varm, derfor kunne ikke komme op fra sengen. Borger har fået en glas med vand, han var meget tørstig.

temp. 39o

SSA er informeret, og de er på vej.
DATO: 28/11/2022 KL.: 08:30
SSH: Cathrine Hansen

# data[].attributes.body
Nyrene: "Filter" - affaldsstoffer presses ud af blodkarret og over i nogle "kanaler" der fortsætter ud i urinvejene.
Nyrebækkenet: "Tragt" der leder urinen fra nyrerne til urinlederne.
Urinlederne: leder urinen til urinblæren
Urinblæren: Er en hul muskel hvor urinen opsamles (Tømmes normalt ved ca. 250 ml)
Urinrøret: ved udgangen fra blæren er der en indre lukkemuskel man ikke selv kan styre (styres af det ubevidste nervesystem). Ved udgangen er der en lukkemuskel man selv kan styre.

UVI opstår når der kommer bakterier i urinblæren fra urinrøret. Opstår på grund af dårlig personlig hygiejne - forkert personlig hygiejne, når man fx tørrer sig den forkerte vej eller vasker fra urent til rent.
Der er større risiko for at kvinder pådrager sig UVI da deres urinrør er kortere end mænds (kvinders er ca. 4 cm og mænds er ca. 20 cm) og da der ikke er så langt fra endetarmsåbning til urinvejsåbning hos kvinder som hos mænd.
Kan fx også opstå ved hyppig samleje eller ved at man tørrer bagfra til foran.
Man kan hjælpe med at vise hvordan personlig hygiejne udføres og forklare hvorfor det er vigtigt.

# data[].attributes.body
Aldring er det at ældes, at blive gammel.

# data[].attributes.body
Social aldring er de holdninger og forventninger, der er til ældre mennesker i den kultur, men er en del af.

# data[].attributes.body
Psykologisk aldring betegner både, at man kan miste nogle funktioner i hjernen, hvis de ikke holdes i gang, og at man er så gammel, som man selv føler sig.

# data[].attributes.body
En myte er en fortælling, der ofte er falsk, men den er fortalt så mange gange, at alle begynder at tro på den.

# data[].attributes.body
Der sker meget med kroppen når vi ældes. Nogle ældes hurtigere og hos andre går det langsommere, enten pga. gener eller livsstilen. Vores vedligeholdelse af kroppen betyder rigtig meget når vi ældes, men her er der også nogle ting vi ikke kan ændre på, uanset livsstil og gener.

Vores hud, kroppens største organ, bliver f.eks. rynket, mere slap og mindre elastisk. Der kommer flere brune pletter, og man har desværre nemmere ved at få blå mærker. Mange ældre mennesker kan også opleve at huden bliver mere tør og klør, fordi at sved- og talgkirtlernes produktion aftager.

Vores knogler, muskler og led sker der også meget ved. Her kan livsstilen også have en stor betydning for hvor store gener man oplever når man bliver gammel. Vi mister mere knoglevæv end vi danner, og hvis vi ikke har fået nok D-vitaminer og kalk som børn/unge, sker der en stor afkalkning af vores knogler som gamle. Derfor er det vigtigt at vi passer på os selv, som unge og friske mennesker, da det kommer til at betyde meget i sidste ende når vi ældes. Vores brusk i leddene bliver også tyndere, og vi kan ende med slidgigt hvis disse slides væk, ved f.eks. hårdt arbejde. Det giver nedsat bevægelighed og smerter. Vores muskler mister deres styrke, smidighed og udholdenhed, og hvert 10. år nedsættes muskelmassen med 5–10%, derfor er det vigtigt at bevare ens fysiske aktivitet, så man bevarer muskelmassen og styrken i kroppen. Hvis vi ikke gør det, kan vi f.eks. have svært ved at holde balancen som gammel.

Vores lungefunktion begynder allerede at falde ved 25års alderen fordi bl.a. lungeblærerne bliver mindre elastiske og brystkassen bliver stivere. Det kan heldigvis ikke mærkes så hurtigt fordi vi har en stor reservekapicitet. Men derfor er det også vigtigt at vi undgår f.eks. rygning, da det kan påvirke vores vejrtrækning og funktionsevne. Her er fysisk træning en stor hjælp da det kan forbedre musklernes styrke og udholdenhed, men desværre kan den nedsatte funktion i lungerne ikke genvindes, hvis den først er gået tabt.

Vores hjertemuskel bliver også svækket jo ældre vi bliver, fordi at den ikke pumper så godt længere. Pulsårerne forkalker også med tiden, og det giver risiko for at få væske i benene, skinnebenssår og for højt blodtryk. Her er den fysiske aktivitet også vigtig for at styrke hjertemusklen, og en sund livsstil kan forebygge åreforkalkning.

Vores fordøjelse vil også blive påvirket hvis vi som ældre mennesker ikke får bevæget os særlig meget, ikke får tygget maden ordentligt eller ikke spiser og drikker nok fordi vi har gener eller er syge. Det kan give en forstoppelse. Det vil aktive og sunde ældre ikke rigtig blive påvirket af.

Nyrernes evne til at udskille affaldsstoffer bliver dårligere med alderen. Derfor er ældre mennesker mere følsomme for medicin da det hober sig op i kroppen. Kvinder kan komme til at lide af inkontinens, og mænd kan lide af forstørret prostata.

Ældre kvinder og mænd vil ikke producere så mange kønshormoner, og det har også nogle betydninger for kroppen. Kvinder vil stoppe med at have menstruation og ægløsning, og kan derfor lide af tørre slimhinder. Mænd kan få problemer med vandladningen fordi at blærehalskirtlen vokser. De kan også få problemer med rejsning.

Vores nervesystem vil med tiden reagerer langsommere, og vi får derved sværere at lære noget nyt og vores krop er ikke hurtige til at handle og opfatte ting.

Der sker også noget med sanserne i vores krop. Vi kan få hørenedsættelse fordi at antallet af høreceller bliver nedsat, og dermed bliver det sværere at høre de høje toner. Derefter vil der blive svært at høre de dybe toner. Lugtesansen bliver nedsat fordi vi mister nerveender i næsen og producerer mindre slim. Hvis vi er rygere eller syge kan dette fremskynde processen. Vores antal af smagsløg forsvinder også med alderen, og det samme gør vores spytproduktion. Det kan give mundtørhed og problemer med at smage den mad vi får. Hvis vi mister smags- og lugtesansen, kan vores interesse for mad forsvinde, da vores lyst til mad bliver styrket ved duften af mad. Følesansen bliver også svækket med alderen, det samme gør temperatur- og smertesansen. Vi har også noget der hedder ligevægtssansen. Det findes i vores indre øre, i labyrinten som det så fint hedder. Vores ligevægtssans bliver svækket med alderen og dette kan forårsage svimmelhed. Muskel-led-sansen findes i alle vores muskler og led. Den bliver generelt svækket med alderen, og det kan få den ældre til at ændre kropsbevidstheden, og det kan resultere i at den ældre har nemmere ved at falde.

# data[].attributes.body
Huden er kroppens største organ.

Hud og slimhinder har flere vigtige opgaver, bl.a. som beskyttelse og til at optage D-vitamin.

Huden medvirker også til regulering af temperatur og væskebalance.

Huden har tre lag: overhud, læderhud og underhud.

Slimhinderne er vores indre overflade.

Slimhinder producerer forskellige sekreter og optager stoffer, fx næringsstoffer i tarmen.

Almindelige sygdomme og problemer med hud og slimhinder er bl.a. eksem og svampeinfektioner.

Andre sygdomme i kroppen kan øge risikoen for at få sår på huden.

# data[].attributes.body
Den sunde hud:
- For at bevare den sunde hud er det vigtigt at holde huden tør , ren og hel.
- Undgå sol uden solbeskyttelse.
- Undgå rygning.
- Sund kost og væske
Tryksår og træksår:
- Observere
_ Forebygge
Observationer og handling:
-Kradsemærker og sår
- Udslæt
_ Rødme og hvide belægninger
- Svedig/fugtig hud, rødme og hudløshed.
- Tør hud
- Bleg , blålig eller gul hud

# data[].attributes.body
Den almindeligste sygdom i hud og slimhinder er:

Eksem

Eksem er en hudlidelse, der kan opstå overalt på huden. Ofte giver eksem en voldsom kløe.

Du kan også møde:

Svampeinfektioner

Svampeinfektioner i huden vil ofte være i hudens yderste lag. En svampeinfektion kan være i negle og hårbund, men også huden under brystet og i hudfolder har risiko for at blive angrebet af en svampeinfektion, fordi der ofte er varmt og fugtigt. Svampeinfektion kan også ses i mund og slimhinder omkring endetarm og skede.

Sår på huden

Forskellige sygdomme kan give sår på huden.
Diabetes, hjerte-kar-sygdomme, psoriasis og forskellige infektioner kan give sår på huden.

# data[].attributes.body
Formålet med huden

beskytte vævet under huden mod skader udefra

beskytte kroppen mod mikroorganismer udefra

hindre væsketab fra kroppen

være med til at regulere kroppens temperatur

danne D-vitamin

være sanseorgan.

# data[].attributes.body
Den sunde hud:
- For at bevare den sunde hud er det vigtigt at holde huden tør , ren og hel.
- Undgå sol uden solbeskyttelse.
- Undgå rygning.
- Sund kost og væske
Tryksår og træksår:
- Observere
_ Forebygge
Observationer og handling:
-Kradsemærker og sår
- Udslæt
_ Rødme og hvide belægninger
- Svedig/fugtig hud, rødme og hudløshed.
- Tør hud
- Bleg , blålig eller gul hud

# data[].attributes.body
Slimhinderne er kroppens indre overflade.
Formålet med slimhinderne er at:

nedsætte gnidningsmodstanden i og mellem organerne

forhindre slid på de underliggende væv

danne forskellige sekreter

optage forskellige stoffer.

# data[].attributes.body
Immunforsvaret står på spring og reagerer, når vi bliver udsat for bakterier, virus og andre sygdomsfremkaldende organismer. Uden kroppens helbredshær ville vi hurtigt blive overmandet af alverdens sygdomme og lidelser. Når immunforsvaret fungerer, som det skal, bemærker vi det ikke.
C-vitamin styrker dit immunforsvar. Væn dig til at spise fisk til enten frokost eller aftensmad flere gange om ugen. Fede fisk som makrel og laks indeholder både omega 3-fedtsyrer og selen. Begge dele har en gunstig indvirkning på dit immunforsvar.

# data[].attributes.headline
1. Stillesiddende borgere                                             2.Sengeliggende borgere er i risiko for tryksår     

# data[].attributes.subject
1. Stillesiddende borgere                                             2.Sengeliggende borgere er i risiko for tryksår     

# data[].attributes.body
Tryksår opstår som regel:

Over korsbenet

Over sædeknuderne

Under ballerne

Over hofterne

På anklerne

På hælene

# data[].attributes.body
Vi arbejder med fagmål:
1. Eleven kan anvende viden om menneskets grundlæggende behov og funktionsniveau til, i samarbejde med borgeren at planlægge, udføre og evaluere pleje- og omsorgsopgaver, der fremmer borgerens egenomsorg.

5. Eleven kan anvende viden om aldersvækkede borgeres funktionsniveau, behov og hyppigst forekommende koniske sygdomme til at kunne planlægge, udføre og evaluere personlig hygiejne og plejeopgaver med omsorg og respekt for det enkelte menneske.

6. Eleven kan, med udgangspunkt i Sundhedsstyrelsens Værktøjer til tidlig opsporing, anvende viden om principperne for observation af borgerens almene sundhedstilstand til at kunne reagere hensigtsmæssigt herpå, herunder varetage dokumentation og tage kontakt til relevante fagpersoner.

7. Eleven kan anvende viden om kroppens opbygning og funktion, herunder den fysiske og psykiske aldringsproces, til at kunne observere og identificere typiske symptomer på ændret adfærd samt iværksætte relevante handlinger.

# data[].attributes.headline
Fagmål: Immunforsvaret og kroppens temperatur

# data[].attributes.subject
Fagmål: Immunforsvaret og kroppens temperatur

# data[].attributes.body
3. Eleven kan anvende viden om hygiejniske principper, afbrydelse af smitteveje, procedurer for personlig hygiejne, mund og tandpleje samt medicinhåndtering som delegeret opgave, til selvstændigt at udføre pleje og omsorgsopgaver hos borgeren.

6. Eleven kan, med udgangspunkt i Sundhedsstyrelsens Værktøj til tidlig opsporing, anvende viden om principperne for observation af borgerens almene sundhedstilstand til at kunne  reagere hensigtsmæssigt herpå, herunder varetage dokumentation og tage kontakt til relevante fagpersoner.

# data[].attributes.body
Borgerens seng må ikke se sådan ud, da folderne i lagnet kan give risiko for tryksår hvis borgeren er sengeliggende eller ligger meget ned.

# data[].attributes.body
Lagnet på sengen skal se sådan her ud, da et glat lagen minimerer risikoen for tryksår.

# data[].attributes.body
Der kan også opstå skader i huden, hvis borgeren bliver trukket hen over lagnet ved en forflytning, eller hvis han glider ned af stolen. Når borgeren glider på underlaget, vil hudens indvendige lag gnide mod knoglen, og derved bliver væv og blodkar under huden ødelagt. Dette kaldes træksår eller shear.

# data[].attributes.body
Vi arbejder med fagmål:

1. Eleven kan anvende viden om menneskets grundlæggende behov og funktionsniveau til, i samarbejde med borgeren at planlægge, udføre og evaluere pleje- og omsorgsopgaver, der fremmer borgerens egenomsorg.

2. Eleven kan anvende viden om hygiejniske principper og procedurer for madhåndtering, skift af sengelinned, sortering af vasketøj og rengøring til selvstændigt ar forebygge smittespredning og afbryde smitteveje samt selvstændigt at udføre praktiske opgaver i hjemmet.

3. Eleven kan anvende viden om hygiejniske principper, afbrydelse af smitteveje, procedurer for personlig hygiejne, mund-og tandpleje samt medicinhåndtering som delegeret opgav, til selvstændigt at udføre pleje -og omsorgsopgaver hos borgeren.

6. Eleven kan, med udgangspunkt i Sundhedsstyrelsens Værktøjer til tidlig opsporing, anvende viden om principperne for observation af borgerens almene sundhedstilstand til at kunne reagere hensigtsmæssigt herpå, herunder varetage dokumentation og tage kontakt til relevante fagpersoner.

7. Eleven kan anvende viden om kroppens opbygning og funktion, herunder den fysiske og psykiske aldringsproces, til at kunne observere og identificere typiske symptomer på ændret adfærd samt iværksætte relevante handlinger.

10. Eleven kan anvende viden om den ældre borgers mulige symptomer ved tilstande som f.eks. cystitis, smerter, væskemangel og udvikling af delir til at kunne tilrettelægge og udføre pleje, omsorg og støtte til borgeren.

# data[].attributes.body
Opg. 1: Observation: På morgenbesøget observerer Ut at Otto lugter kraftigt af urin. Otto kommer på toilet og Ut ser at urin er mørk. Borger fortæller Ut at hans kone var på besøg imorges. Ut har spurgt borger om væskeindtag men Otto kan ikke huske hvor meget han indtager.
Ut har stixet hans urin og det viser tydlige tegn på UVI. SSA er kontaktet.
Ut har anbefalet væskeskema, og givet Otto væske. Opgave er sendt ang. mere hjælp til personlig hygiejne.

Opg. 2: Symptomer: Otto har været på gåtur og har haft et uheld. Det er koldt og han er gået rundt med våde joggingbusker i flere timer.

Opg. 3: Behandling: Væske, bedre hygiejne (oftere besøg), tranebær, antibiotika.

# data[].attributes.body
Nyresvigt er en tilstand, hvor nyrefunktionen er nedsat, eller nyrerne helt er holdt op med at virke. Hvis nyrerne ikke fungerer, skal man have dialyse for at rense blodet. Symptomerne er, at der bliver dannet meget lidt eller slet ingen urin, væskeophobninger i kroppen (ødemer), træthed, kvalme, opkastninger og hudkløe. Man skal søge læge med det samme, da tilstanden er livstruende.

# data[].attributes.body
Opg. 1: Væsken bruges til at transportere næringstoffer og affaldstoffer rundt i kroppen. Mere en halvdelen af kroppen består af væske.

Opg. 2: For at kunne opretholde væskebalancen, skal man indtage ligeså meget væske som vi udskiller på et døgn. Vi udskiller mellem 2000-2500ml om dagen. Det opretholder vi ved at indtage ca. 1-1.5 l væske om dagen og spiser mad (der får vi mellem 700 - 1000ml).

Opg. 3: Hvis man udskiller mere væske end man indtager, eller hvis man ikke indtager nok væske.

Opg. 4: Symptomer på dehydrering kan være kvalme og opkast, hård og knoldet afføring, tør hud og tørre læber, svimmelhed, forvirring og konfus, nedsat mængde urin og mørkt urin.
Vi skal som SSH være opmærksomme på nogle af de symptomer som er på dehydrering, samt observere og udlukke andre diagnoser med lignende symptomer (fastlægge diagnose), handle og igangsætte løsninger.

Opg. 5: Vi skal også lave et væskeskema, være i dialog med borgeren ang. hvorfor der ikke indtages væske. Motivation.

# data[].attributes.body
Opg. 1: At komme af med væsken og salte, og for at udskille affaldstofferne fra kroppen.

Opg. 2: Urinblæren kan indholde op til 1 liter urin, men allerede ved 200-300 ml melder vandladningstrangen sig.

Opg. 3: Urinen presser på blærevæggen når urinblæren er ca 200-300 ml fyldt, og vi får vandladningstrang. Urinen kommer ud gennem den indre lukkemuskel som vi ikke kan styre, og ned til den ydre lukkemuskel, hvor vi kan holde på urinen til vi kommer på toilet. (Urinblæren kan indeholde op til 1 l. væske)

Opg. 4: Vi skal passe på vores blæremuskel, og det gør vi ved at gå på toilettet når vandladningstrangen er der. Det er også vigtigt at drikke ca. 1,5 væske om dagen så urinvejene og blæren kan blive skyldt igennem. Det er også vigtig at træne bækkenmusklen.

Opg. 5: Bind, trusseindlæg, bleer, kateter, engangs rigging system, uridom, urinskema, urinkobler, vådliggerlagen, vaginalring (inkontal med ekstra sugeevne) og man kan også få forskellige typer medicin mod inkontinens.

Opg. 6: Inkontinens betyder at man ikke kan holde på vandet. Der er stressinkontinens og tranginkontinens, og falsk inkontinens. Kan også hos mænd skyldes en forstørret prostata (blærehalskirtel).
Kan skyldes for en svag bækkenbundsmuskel og slap blære der kan gøre at man har svært ved at holde på vandet.

# data[].attributes.body
Opg. 1: Fra rent til urent. ( oppe fra og ned.)

Husk din egen hygiejne både ved borgeren og mellem borgerne.

Opg. 2: Infektioner, på grund af bakterier.

Opg. 3: UVI er en urinvejsinfektion.

Opg. 4: Kvinder har større chance for at få UVI på grund af at deres urinrør er kortere end mænd (ca. 4 cm hos kvinder og ca. 20 cm hos mænd). Det kan også være hvis de tørrer sig bagtil og frem, hvor bakterierne bagfra kan komme ind i urinrøret.

Opg. 5 og 6: Hjælpe med at holde en god hygiejne, og så få uridomet ordentligt på, og så huske at det kun må benyttes i højst 24 timer.
Udfordringerne kan være at hår sidder fast, at det ikke er sat ordentlig på så der opstår lækage, at uridomet sidder for højt oppe på penis så urinen kommer til at sidde fast.

Opg. 7: Hvor meget urin der er i posen, hvordan urinen ser ud og at kateteret sidder godt.

Opg. 8: Rent til urent. Huske handsker og egen hygiejne. Vi skal også huske at vaske slangen som det første og vaske udad så man ikke trækker bakterierne i urinrøret.

# data[].attributes.body
Formålet med knogler, led og muskler er, at:

vi kan holde kroppen oprejst

vi kan bevæge os

beskytte vigtige organer som hjerne, hjerte, lunger og lever.

Knogler, led og muskler danner tilsammen bevægeapparatet.
Vi har tre slags muskler:

skeletmuskler

indvoldsmuskler

hjertemuskel.

# data[].attributes.body
Knogler er opbygget af bl.a. kalk, fosfat og protein. Vi har 206 knogler i hele kroppen.

# data[].attributes.headline
1. Der findes tværstribet muskelceller, hvilke andre typer muskelceller findes der?

# data[].attributes.subject
1. Der findes tværstribet muskelceller, hvilke andre typer muskelceller findes der?

# data[].attributes.body
Der findes 3 typer af muskelvæv i menneskekroppen: Glatte muskler, skeletmuskler og hjertemusklen.

Glatte muskler.

Skeletmuskler.

Hjertemusklen.

# data[].attributes.headline
2.Hvor findes de? Hvad bruger vi dem til?

# data[].attributes.subject
2.Hvor findes de? Hvad bruger vi dem til?

# data[].attributes.body
1.Indvoldsmuskler bliver også kaldt glatte muskler.
Denne type af muskler findes i mave-tarm-kanalen, i blodkarrenes vægge, i kvinders livmoder, i urinblæren, i luftvejene, i huden, øjnene og mange andre steder.
Glatte muskler bliver styret af det ikke-viljestyrede nervesystem, og derfor kan vi ikke selv styre dem. Glatte muskler er ikke så stærke som skeletmusklerne, men de er mere udholdende og bliver ikke så hurtigt trætte.
2.Hjertemusklen er kroppens vigtigste muskel. Den er opbygget af hjertemuskelvæv. Det ser ud som tværstribede muskelvæv, men minder også om glatte muskler, idet hjertemuskelvæv arbejder uden for viljens kontrol og derfor ikke bliver træt så hurtigt.
3.Skeletmuskler bliver også kaldt tværstribede muskler. Skeletmusklerne sidder fast på skelettet og sørger for både grove og fine bevægelser.

# data[].attributes.headline
3.Undersøg hvad der kan gøre at man får muskelsmerter

# data[].attributes.subject
3.Undersøg hvad der kan gøre at man får muskelsmerter

# data[].attributes.body
For at holde muskler, led og knogler sunde er det vigtigt, at vi bruger dem hver dag livet igennem. Vi bruger vores muskler, når vi bevæger os, men for at aktivere alle vores muskler kræver det, at vi bevæger hele kroppen.

Mange af de daglige aktiviteter, som vi gør hver eneste dag, får os til at bruge de fleste muskler. Desuden vedligeholder motion vores muskler og forebygger, at de svinder ind.

Bevægelse holder musklerne stærke. Hvis musklerne ikke bliver brugt hver dag, bliver musklerne mindre. Det kaldes i fagsprog for muskelatrofi, når en muskel skrumper ind.

Musklerne kan trænes op igen, og derfor er din opgave at hjælpe borgeren med at bruge musklerne så meget som muligt.

Smerter i led og muskler kan opstå, fordi muskler og led bliver brugt forkert eller for lidt.

Jo ældre vi bliver, jo mere slidte bliver vores led. De slidte led gør ondt, fordi ledbrusken i leddet er slidt væk, og leddet derfor bliver ustabilt. Når et led ikke er stabilt, skal musklerne omkring leddet på overarbejde for at passe godt på det.

Musklerne kan blive hårde og gøre ondt, når de hele tiden skal yde mere, end de kan. Når musklerne bliver hårde og gør ondt, kalder man det for myoser i musklerne.

Når muskler og led bliver brugt for lidt, bliver de stive. Du kan sammenligne stive muskler og led med en pakke koldt smør – den er hård og svær at arbejde med.

# data[].attributes.body
Immobilitet/inaktivitet påvirker hele kroppen, og figuren her viser hvor stor påvirkning der er.

# data[].attributes.body
Vi bevæger os for at få opfyldt vores behov.

Vi er inaktive eller immobile, hvis vi bevæger os for lidt. Inaktivitet og immobilitet kan have store konsekvenser for hele kroppen.

Nedsat bevægelighed er naturlig del af aldringen, men det kan også skyldes sygdomme.

Forandringer i knogler, led og muskler er meget almindelige og omfatter f.eks. smerter, nedsat bevægelse, lammelser og spasticitet.

Ved at hjælpe borgeren til at være aktiv kan du være med til at forebygge de fleste forandringer i knogler, led og muskler.

Det er vigtigt at være aktiv livet igennem. Det forebygger en lang række sygdomme og øger livskvaliteten.

Det er vigtigt at tage udgangspunkt i borgerens resurser, når du skal motivere til at være aktiv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dagsplan + opgave 8.2 - Medicinhåndtering

# data[].attributes.body
Kostens betydning for tryksår

Tryksår opstår når huden og det underlæggende væv ødelægges. Du har større risiko for at udvikle tryksår, hvis du ikke spiser og drikker nok. God ernæring hjælper huden til at opretholde sin fugtbalance og smidighed, så den er mere modstandsdygtig over for tryk og sår.
Det er vigtigt for helingen af dit sår, at du spiser en kost som indeholder mange vitaminer og proteiner. Der er for eksempel mange proteiner i kød, mælk og bønner. Vi anbefaler, at du også drikker proteindrikke.