# data[].attributes.body
הכתבה מדגימה היטב את הקשר בין ניתוח פנימי ליתרון תחרותי, כאשר העלויות העצומות של כוח מחשוב פוגעות ביכולת של OpenAI לנכס ערך למרות גידול חד בהכנסות. שילוב פרסומות ב־ChatGPT משקף ניסיון לשנות את הצעת הערך ולשפר את תזרים המזומנים, אך גם מחדד את איום התחליפים והיריבות בענף שבו קיימות חלופות חזקות ללא פרסומות. בנוסף, המהלך ממחיש את האתגר בשימור יתרון תחרותי בר קיימא, כאשר החלטות אסטרטגיות שנועדו להתמודד עם מבנה עלויות עלולות לפגוע בחוויית הלקוח ולהחליש את המיצוב היחסי של הפירמה.

# data[].attributes.attachment_link.title
סם אלטמן כבר לא שונא פרסומות? ההימור המסוכן של OpenAI | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
לא משנה כמה כסף מייצרת OpenAI ממנויים, הצורך בכוח מחשוב בעלות של מאות מיליארדי דולרים מנפח את ההוצאות שלה הרבה מעבר להכנסות ודוחף אותה לשלב פרסומות ב־ChatGPT. המהלך עלול להבריח את המשתמשים למתחרות בעלות גב כלכלי חזק יותר, כמו גוגל

# data[].attributes.body
ינואר 2026: ההשקה של Smart Bricks על-ידי LEGO Group משקפת התמודדות עם איום התחליפים, בעיקר משחקים דיגיטליים המושכים ילדים למסכים. באמצעות שילוב טכנולוגיה בתוך הקוביות הפיזיות, Lego מנסה לשמר את חוויית הבנייה המסורתית ומנסה להגביר אטרקטיביות מול חלופות דיגיטליות. עם זאת, הביקורת מצד מומחי משחק מדגישה את הסיכון שהטכנולוגיה תפגע בדמיון שהוא מקור יתרונה המרכזי  ולכן נדרש איזון עדין בין חדשנות לשימור ערך הליבה.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lego unveils tech-filled Smart Bricks - to play experts’ unease

# data[].attributes.attachment_link.description
Lego says its new tech-enabled products are its “most revolutionary innovation” since it launched its mini-figurines in 1978.

# data[].attributes.headline
האלה אבו גזאלה

# data[].attributes.subject
האלה אבו גזאלה

# data[].attributes.body
מהפכה בתזונה ובשר בארה"ב

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יותר סטייק, חמאה וחלב מלא: ממשל טראמפ פרסם אמש (יום ד') את הנחיות התזונה החדשות לאמריקנים לשנים 2030-2025, במהלך שהפך למעשה את פירמידת המזון המוכרת. המסמך החדש, שגובש בהוראת שר הבריאות רוברט פ. קנדי ג'וניור, זונח עשורים של אזהרות מפני שומן רווי ובשר אדום, ובמקום זאת דווקא קורא לאמריקנים לתעדף חלבון איכותי מן החי - והרבה ממנו. כל מה שצריך לדעת על פירמידת המזון החדשה: צפו בריאיון עם לודה נבו, תזונאית קלינית ממכבי שירותי בריאות, לשרון כידון באולפן ynet.

בניגוד לחששות הכבדים שהשמיעו ארגוני בריאות בשבועות האחרונים, הרף המקסימלי לצריכת שומן רווי לא נפרץ ונותר על 10% מסך הקלוריות היומיות, אך הדגש השתנה מן הקצה אל הקצה: במקום קצה הפירמידה, בשר עובר למצרך העליון של סדר העדיפויות התזונתי. מהצד השני, נעדרו מדף ההנחיות המלצות ברורות לגבי אלכוהול, שנותר באופן לא-רשמי החטא המותר. בהקשר זה נדגיש כי מומחים החריפו בשנה החולפת את הטון נגד צריכת אלכוהול - ומתנגדים אפילו לכוס ביום.

המסמך החדש ישפיע ישירות על תפריטי בתי הספר, בתי החולים, מוסדות ציבור, מתקני כליאה ובסיסי הצבא בכל רחבי ארצות הברית. בישראל, ההמלצות, לפחות נכון לעכשיו, שונות. הגישה בארץ ממשיכה לדבוק בעקרונות המקובלים של תזונה מונעת, עם התאמות לתרבות המקומית ולחומרי הגלם. קשת המזון העדכנית של משרד הבריאות , שפורסמה לפני שש שנים ( ), מדגישה את התזונה הים תיכונית, ונותנת עדיפות למזונות גולמיים מהצומח - ירקות, פירות, דגנים מלאים וקטניות - לעומת צריכה מתונה בלבד של עוף, דגים ובשר בקר.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דניאל אדלסון, ניו יורק

# data[].attributes.attachment_link.title
ארה"ב הופכת את פירמידת המזון: קבלו את "מלך" הצלחת

# data[].attributes.attachment_link.description
ממשל טראמפ פרסם הנחיות תזונה חדשות: בשר אדום וחלבון מן החי עוברים למצרך העליון בפירמידה. ההמלצה לצריכת חלבון יומית מזנקת ב-100%, והשומן הרווי כבר לא האויב. מהצד השני - לראשונה מזה 45 שנה, המסמך נמנע מלקבוע גבול יומי לאלכוהול.

# data[].attributes.headline
האלה אבו גזאלה

# data[].attributes.subject
האלה אבו גזאלה

# data[].attributes.attachment_link.title
אמנון שעשוע: ”השאלה היחידה אם העסקה טובה למובילאיי, זה שבדרך אני עושה כסף זה לא מעניין” | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
כך התייחס אמנון שעשוע לרכישת סטארט-אפ הרובוטיקה שהקים מנטי על ידי מובילאיי תמורת 900 מיליון דולר. במסגרת העסקה, ירוויח שעשוע 341 מיליון דולר, ושותפו שי שלו-שוורץ יקבל 118 מיליון דולר. לדבריו, רכישת מנטי הופך את מובילאיי משחקנית בתחום הרכב האוטונומי לחברת Physical AI: ”רובוטים הם מנוע הצמיחה הנוסף החדש של מובילאיי”

# data[].attributes.headline
תביעה נגד וולמארט ופפסיקו על תיאום מחירים - price gap arrangement

# data[].attributes.subject
תביעה נגד וולמארט ופפסיקו על תיאום מחירים - price gap arrangement

# data[].attributes.body
הטענה העיקרית היא שפפסיקו העניקה לוולמארט מחירים והטבות שיווקיות מועדפות, מה שאפשר לוולמארט להציע מחירים נמוכים יותר לצרכנים. במקביל, פפסיקו שמרה על מחירים גבוהים אצל קמעונאים אחרים, וכך נוצר פער מחירים מלאכותי בשוק.

# data[].attributes.attachment_link.title
PepsiCo, Walmart accused of price fixing in class action lawsuit

# data[].attributes.attachment_link.description
The new complaint follows an unsealed FTC lawsuit against the soda company claiming that it unfairly gave the retailer preferred pricing.

# data[].attributes.headline
מובילאיי של אמנון שעשוע רוכשת את חברת הרובוטים של אמנון שעשוע ב-900 מיליון דולר

# data[].attributes.subject
מובילאיי של אמנון שעשוע רוכשת את חברת הרובוטים של אמנון שעשוע ב-900 מיליון דולר

# data[].attributes.attachment_link.title
מובילאיי של אמנון שעשוע רוכשת את חברת הרובוטים של אמנון שעשוע ב-900 מיליון דולר | גיקטיים

# data[].attributes.attachment_link.description
אמנון שעשוע מוביל את Mobileye לעידן ה-Physical AI עם רכישת Mentee Robotics ב-900 מיליון דולר

# data[].attributes.body
זוהי דוגמה לאינטגרציה אנכית מלמעלה של גוגל. במקום להשתמש בספקית חשמל חיצונית היא בוחרת לרכוש ספקית חשמל ובכך תתמודד עם הדרישה הגדולה שלה לחשמל בשביל מרכזי נתונים.

# data[].attributes.attachment_link.title
אלפאבית רוכשת חברת תשתיות ב־4.75 מיליארד דולר

# data[].attributes.attachment_link.description
ענקית הטכנולוגיה מרחיבה את שליטתה בתשתיות חשמל ומרכזי נתונים כחלק מהיערכות לגידול בביקוש למחשוב ולבינה מלאכותית, על רקע מגבלות רשת החשמל בארה״ב

# data[].attributes.body
דיסני ו-OpenAI חתמו על הסכם אסטרטגי, לפיו OpenAI תקבל רישיון להשתמש בדמויות של דיסני, בין היתר ב-Sora שמשמשת ליצירת סרטוני וידאו. בנוסף, דיסני תשקיע מיליארד דולר ב-OpenAI עם אופציה להשקעות נוספות, ותהפוך גם ללקוחה משמעותית של OpenAI בעסקיה.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Walt Disney Company and OpenAI reach landmark agreement to bring beloved characters from across Disney’s brands to Sora

# data[].attributes.attachment_link.description
Agreement marks a significant step in setting meaningful standards for responsible AI in entertainment.

# data[].attributes.body
חברות הטכנולוגיה מטריקס ומג'יק מתמזגות בעסקה ללא מזומן, כך שבעלי המניות הנוכחיים במטריקס יחזיקו 70% מהחברה המאוחדת ובעלי המניות במג'יק יחזיקו ב-30% ממנה. אנליסטים שסוקרים את העסקה צופים ערך סינרגטי "עסקי, שיווקי ותפעולי" וכן "חסכון תפעולי, לנוכח יישום תרבות ניהול קפדנית המאפיינת את מטריקס". לשתי החברות מוצרים בתחום הענן (כך שמדובר באינטגרציה אופקית), והצפי הוא להגברת הבולטות של החברה המאוחדת בשוק הזה, עם מאגר לקוחות משותף ושילוב השירותים הטכנולוגיים שמציעות שתי החברות. יתרון נוסף למיזוג שתי החברות שנסחרות בבורסה הוא שווי שוק משותף שמאפשר לחברה המאוחדת להיכנס למדד ת"א 35, מה שיקל עליה בגיוסי הון וחוב בעתיד.

# data[].attributes.attachment_link.title
מאז הודעת המיזוג: מניות מטריקס ומג’יק השאירו אבק למדד ת”א 125

# data[].attributes.body
נטפליקס רוכשת את  חטיבת האולפנים והסטרימינג של וורנר. הרכישה ממחישה אינטגרציה אופקית: שתי החברות באותו שלב בשרשרת הערך (יוצרות ומפיצות תוכן), הרכישה תעזור לנטפליקס להגדיל נתח שוק ולהגדיל כוח מיקוח מול ספקים. הרכישה משמשת גם דוגמה לאופן שבו אינטגרציה אופקית מביאה עימה סינרגיות תפעוליות וניהוליות.

# data[].attributes.attachment_link.title
הגודזילה טרפה את הוליווד: העסקה הנועזת של נטפליקס

# data[].attributes.attachment_link.description
רכישת וורנר ברדרס דיסקברי על ידי נטפליקס ב–83 מיליארד דולר היא צעד נועז וחריג עבור ענקית הסטרימינג ■ כך הצליחה לנצח מתחרות אחרות על הנכסים הנחשקים, בהם יקום גיבורי העל של DC והארי פוטר ■ אלה המכשולים שעדיין עומדים בפני השלמת העסקה

# data[].attributes.body
הכתבה מתארת מהלך אסטרטגי עסקי של קרן סייברסטאטס. הקרן בעצם מקימה אקו-סיסטם פנימי של החברה שיכיל את כל חברות הפורטפוליו שלה. דבר זה הוא מהלך אסטרטגי שמכיל בתוכו המון יתרונות של הקרן. כמו שנאמר בכתבה עד כה מייסדי החברות היו מגיעים לביתו של מייסד הקרן, גילי רענן. הקמת הקמפוס לא רק תחסוך את זמני קבלת ההחלטות אלא גם תיצור מערכת ידע וניהול מהירים יותר שבה כל החברות ממוקמות במקום אחד. בנוסף לזה שזה מבליט ומבדל את הקרן לטובה ונותן לה יתרון והעדפה על פני קרנות אחרות מפני שהיא גם יוצרת מערכת וסביבה המכילה ותומכת בחברות סייבר שונות והיא גם הראשונה בישראל שעושה את זה.

# data[].attributes.attachment_link.title
לראשונה בישראל: קרן סייברסטארטס מקימה קמפוס סייבר בו ישבו כל חברות הפורטפוליו שלה | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
לכלכליסט נודע כי קרן ההון סיכון שמתמחה בסייבר והייתה המשקיעה הראשונה בוויז, נמצאת במו”מ מתקדם לשכירת כל מגדל לנדמרק 2; אם המו”מ יושלם, הקרן תשכור ממליסרון ואפי נכסים 27 קומות עם שטח כולל של 45 אלף מ”ר; עד היום לא היו לקרן משרדים

# data[].attributes.body
הכתבה מתארת תהליך שקרן סייברסטארטס מבצעת על מנת ליצור אקוסיסטם פנימי שמאגד את כל חברות הפורפוליו שלה. זהו תהליך אסטרטגי שנותן לה יתרון על פני שאר הקרנות מפני שכאשר חברות הפורטפוליו שלה מאוגדות במקום אחד יותר קל לקדם ולנהל תהליכים, בנוסף זה גם תהליך שמבדל ומדגיש אותה בגלל שהיא הראשונה שעושה את זה.

# data[].attributes.attachment_link.title
לראשונה בישראל: קרן סייברסטארטס מקימה קמפוס סייבר בו ישבו כל חברות הפורטפוליו שלה | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
לכלכליסט נודע כי קרן ההון סיכון שמתמחה בסייבר והייתה המשקיעה הראשונה בוויז, נמצאת במו”מ מתקדם לשכירת כל מגדל לנדמרק 2; אם המו”מ יושלם, הקרן תשכור ממליסרון ואפי נכסים 27 קומות עם שטח כולל של 45 אלף מ”ר; עד היום לא היו לקרן משרדים

# data[].attributes.headline
אביטל ברגינסקי 

# data[].attributes.subject
אביטל ברגינסקי 

# data[].attributes.body
וולמארט בהשיקה מפעל לעיבוד חלב בגאורגיה, זה מהווה צעד של אינטגרציה אנכית מכיוון שלא נישענת יותר על מתקנים חיצוניים של ספקים. בנוסף, וולמארט בחרה לחתום על חוזים ישירים עם חקלאים מקומיים על אף שעלול לגרום למורכבות בטווח הארוך. וולמארט מקבלת שליטה על העליות, חיסכון בעלויות לוגיסטיות, איכות ותהליך העיבוד עצמו.

# data[].attributes.attachment_link.title
Retail Giant Takes Control: Walmart’s Dairy Supply Chain Shockwave - EDairy News English

# data[].attributes.attachment_link.description
Walmart opened a massive fluid milk processing plant in Georgia. Read the analysis of how this vertical integration impacts US dairy manufacturers and farm contracts.

# data[].attributes.headline
מאת: לינוי לוי

# data[].attributes.subject
מאת: לינוי לוי

# data[].attributes.body
בסרטון רואים שטארגט ניסתה להיכנס לשוק הקנדי ונחלה קריסה בעלות של 7 בליון דולר. הסיבות לקריסה הן שילוב של כשלי טכנולוגיה, משימות ותגמול שלא תאמו את המציאות, לצד מבנה ארגוני מפוצל והסתמכות על גורמי חוץ. הם התבססו על מערכת ERP חדשה (המתאימה לשוק הקנדי) ללא תשומת לב ללמידת המערכת והיא יצרה זיהוי שגוי של מלאים, עד כדי כך שהאנליסטים דחפו לעקוף את ההתראות במקום לפתור בעיות. בנוסף, חלו טעויות אנוש רבות בלחץ זמן, שהובילו להזנת נתונים לקויה ופגיעה ביכולת התפעולית של הרשת.

# data[].attributes.attachment_link.title
$7 Billion Disaster — Why Target Failed in Canada

# data[].attributes.body
התהליך המתואר בכתבה, שבו 200 חברות סייבר הופכות ל-11 ענקיות באמצעות מיזוגים ורכישות, הוא דוגמה לאינטגרציה אופקית. המטרה האסטרטגית המרכזית של ענקיות אלה היא יצירת סינרגיות כדי להגדיל את היתרון התחרותי שלהן. הסינרגיות מושגות בעיקר דרך יתרון לגודל, המאפשר לפזר עלויות קבועות על פני בסיס לקוחות ומוצרים רחב יותר, ודרך יתרון למגוון, המאפשר להציע סל פתרונות אבטחה שלם יותר. מבחינת הניתוח החיצוני, אינטגרציה אופקית מסיבית זו מחסלת למעשה את רוב המתחרים הקיימים, ומקטינה משמעותית את האיום של כניסת מתחרים חדשים ובכך יוצרת חסמי כניסה בשוק, ומבססת את שליטתן של 11 הענקיות בשוק

# data[].attributes.attachment_link.title
נבלעים בחיים: איך 200 חברות סייבר הפכו ל-11 ענקים? | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
קצב הרכישות בסייבר העולמי והישראלי מכניס את התעשייה לסחרור, ומשנה לחלוטין את פני הענף; למה זה קורה עכשיו והאם חלום חברות הענק החדשות בסייבר התפוגג

# data[].attributes.headline
בהקשר של אינטגרציה (ליה שר)

# data[].attributes.subject
בהקשר של אינטגרציה (ליה שר)

# data[].attributes.attachment_link.title
מקצרת את שרשרת האספקה: יוחננוף קונה קרקע לגידול ירקות ופירות לרשת

# data[].attributes.attachment_link.description
החברה רכשה קרקע של 107 דונם בייעוד חקלאי בנס ציונה, בתמורה ל-27 מיליון שקל. בכוונתה לעשות בקרקע שימוש חקלאי, הכולל גידול של מוצרי פירות וירקות אשר בכוונתה למכור בסניפי הרשת, תוך הפחתת העלויות הכרוכות בשרשרת האספקה

# data[].attributes.headline
קמונאית הענק וולמארט מחזקת את שליטתה בשרשרת הבקר

# data[].attributes.subject
קמונאית הענק וולמארט מחזקת את שליטתה בשרשרת הבקר

# data[].attributes.body
הכתבה מתארת כיצד רשמת הענק Walmart פותחת מפעל עיבוד בשר שיהיה בבעלותה. פעולה זו היא דוגמא ל-Backward Integration שהחברה בוחרת לעשות. בנוסף, מתואר כיצד החברה מפיצה באופן עצמאי את הבשר לחנויותיה, צעד שמדגים Forward Integration. כך וולמארט תחזיק בשליטה רבה יותר בכל התהליך שדורשים מוצרי בשר הבקר שלה. הפעולות הללו יאפשרו לה לשמור על איכות, זמינות ואף להוריד עלויות.

עופרי קרפיול

# data[].attributes.attachment_link.title
Walmart Looks to Tighten Its Grip On Beef Supply Chain

# data[].attributes.attachment_link.description
The nation’s largest retailer is poised to become a significant player in the beef industry, owning cattle from slaughter to sale.

# data[].attributes.body
בהקשר לקייס של Aleph Farms

פריצת דרך מדעית בתחום הבשר המתורבת שיכולה להשפיע על המחיר ויעילות הייצור, שני מחסומים גדולים שעיכבו מאוד את הפיכת התחום לכדאי כלכלית.

# data[].attributes.attachment_link.title
אלמוות בבשר: חוקרים ישראלים מצאו דרך לגרום לתאי בקר להתחלק לנצח

# data[].attributes.attachment_link.description
חוקרים מהאוניברסיטה העברית וחברת Believer Meats הישראלית מדווחים על פריצת דרך מדעית חסרת תקדים בתחום הבשר המתורבת, ללא שימוש בהנדסה גנטית. ההישג עשוי לשנות את עתיד תעשיית הבשר העולמית ולהפוך את הסטייק המתורבת למוצר המוני וזול יותר

# data[].attributes.headline
Ori Yarkoni - "... GPUs got so expensive because the demand was outstripping supply, and it might be cheaper to design and build your own"

# data[].attributes.subject
Ori Yarkoni - "... GPUs got so expensive because the demand was outstripping supply, and it might be cheaper to design and build your own"

# data[].attributes.attachment_link.title
Why Google’s custom AI chips are shaking up the tech industry

# data[].attributes.attachment_link.description
Google is reportedly in talks to sell its tensor processing units – a type of computer chip specially designed for AI – to other tech companies, a move that could unsettle the dominant chip-maker Nvidia

# data[].attributes.headline
התפוצצות ענף הפאדל  - הזדמנות אסטרטגית (גיא שמר)

# data[].attributes.subject
התפוצצות ענף הפאדל  - הזדמנות אסטרטגית (גיא שמר)

# data[].attributes.body
הפאדל משוחק על מגרש קטן, מה שהופך אותו לאטרקטיבי במיוחד להקמה. "על מגרש טניס אחד ניתן להקים שני מגרשי פאדל", מסביר רופ, שאת מועדונו בפתח תקווה הקים עם שותפו על בסיסם של מגרשי טניס קיימים. "לעיסוק בתחום יש גם בהחלט פוטנציאל נדל"ני"

# data[].attributes.attachment_link.title
מינגלינג בין החבטות: הפאדל צובר תאוצה בישראל | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
לענף, שהוא טוויסט דינמי ומהיר של הטניס, יש כבר 35 מועדונים בארץ ו־150 מגרשים פעילים. מנחה הטלוויזיה דני רופ, שהוא מאמן ויזם בענף, מסביר: ”פאדל הוא קודם כל משחק חברתי”

# data[].attributes.body
הכתבה מדגישה כי בישראל קיים ביקוש קשיח למותגים מובילים כמו קוקה-קולה וטייסטר’ס צ’ויס – גם כשהמחירים עולים בצורה חדה, הצרכנים ממשיכים לקנות. הביקוש הקשיח הזה נובע בעיקר מנאמנות גבוהה למותג, שמקטינה את הנכונות לעבור למותגים חלופיים או זולים יותר. לכן, כוח המיקוח של הצרכנים נמוך, והחברות יכולות להעלות מחירים ללא ירידה משמעותית במכירות. תופעה זו מחזקת את ההבנה שהשוק נשלט על ידי מותגים חזקים שנהנים מיכולת תמחור גבוהה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בכירים ברשתות השיווק הסבירו בכנס הקמעונאות מדוע המותג הפרטי לא מתפתח כאן, ולמה הכשרות מייקרת מוצרים בעד 15%. אייל רביד: "הישראלים מכורים למותגים כמו נוטלה וקוקה-קולה, והחברות לא מתביישות להעלות ב-9%. אם לא תחליפו - תקנו ביוקר". יוחננוף טען שענף המזון אינו הגורם ליוקר המחיה, ורמי לוי הסביר מדוע לא ‏השתתף בחגיגת האייפונים

# data[].attributes.attachment_link.title
"טייסטר'ס צ'ויס התייקר ב-7 שקלים - למה הצרכנים ממשיכים לקנות?"‏

# data[].attributes.attachment_link.description
בכירים ברשתות השיווק הסבירו בכנס הקמעונאות מדוע המותג הפרטי לא מתפתח כאן, ולמה הכשרות מייקרת מוצרים בעד 15%. אייל רביד: "הישראלים מכורים למותגים כמו נוטלה וקוקה-קולה, והחברות לא מתביישות להעלות ב-9%. אם לא תחליפו - תקנו ביוקר".

# data[].attributes.body
הכתבה מציגה חוק שנועד על מנת להפחית את הswitching cost בין בנקים כפי שנלמד בשיעור השלישי.

עד היום הבנקים נהנו מחסם, אם רצית ריבית טובה יותר בבנק אחר היית צריך להתעסק עם העברת כל החשבון עו"ש, דב ר שהרתיע אנשים. עכשיו יותר קל "לברוח" עם הפיקדונות לבנק אחר.

# data[].attributes.attachment_link.title
אושר סופית: ניוד פקדונות בין בנקים ללא צורך בחשבון עו”ש פעיל

# data[].attributes.attachment_link.description
הצעת החוק לפיה בנק יאפשר ללקוח לפתוח אצלו פיקדון, מבלי להתנות זאת בפתיחת חשבון עובר ושב באותו בנק עברה בקריאה שנייה ושלישית בכנסת, למרות התנגדות בנק ישראל בתחילה. ההסדר יחל לפעול החל מ-1 בדצמבר השנה

# data[].attributes.headline
מחירי הדירות ומחנק הריבית

# data[].attributes.subject
מחירי הדירות ומחנק הריבית

# data[].attributes.body
הירידה ברכישת דירות בישראל קשורה ישירות לכוח המיקוח של הלקוחות:

הריבית הגבוהה מקשה על לקיחת משכנתאות, ולכן לקוחות דוחים רכישות או מוותרים עליהן. זה מחזק את כוחם מול הקבלנים – הם יכולים לדרוש הנחות, הטבות מימון, או פשוט לא לקנות.

האטה בכמות העסקאות (ירידה חדה ברכישת קרקעות ודירות) מצביעה על כך שהביקוש הפך גמיש יותר למחיר ולתנאי מימון.

בנוסף, המחסור בידיים עובדות והעיכובים בפרויקטים מייצרים חוסר ודאות שמחליש את עמדת הספקים (הקבלנים), ומגדיל את כוח המיקוח של הלקוחות.

במילים אחרות, השוק עבר ממצב שבו הקבלנים היו בעמדת כוח (ביקוש גבוה, כסף זול) למצב שבו הלקוחות יכולים להשפיע על המחיר והתנאים – וזה בדיוק מה שמודל פורטר בוחן.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דיירים סרבנים במיזמי התחדשות עירונית, מחסור חמור בידיים עובדות ואיחורים במסירת דירות בעקבות מלחמת חרבות ברזל: שוק הנדל"ן הפך בשנים האחרונות לבלתי נגיש ורכישת דירה הפכה למשימה כמעט בלתי אפשרית. הנה 10 סיבות לכך

# data[].attributes.attachment_link.title
מחירי הדירות ומחנק הריבית: 10 המכות של ענף הנדל"ן ב-2025

# data[].attributes.attachment_link.description
דיירים סרבנים במיזמי התחדשות עירונית, מחסור חמור בידיים עובדות ואיחורים במסירת דירות בעקבות מלחמת חרבות ברזל: שוק הנדל"ן הפך בשנים האחרונות לבלתי נגיש ורכישת דירה הפכה למשימה כמעט בלתי אפשרית. הנה 10 סיבות לכך

# data[].attributes.headline
מאת: רועי קנריק

# data[].attributes.subject
מאת: רועי קנריק

# data[].attributes.body
חברת פלייטיקה מדווחת לאנליסטים כי היא מבצעת קיצוצים, לרבות פיטורי כח אדם, בתחומים שהיא מזהה כפחות רווחיים - ובמקביל מתרחבת, גם באמצעות רכישת חברות, בתחומים שהיא מוצאת בהם הזדמנות לרווחיות.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
משחקי מחשב וקונסולות

# data[].attributes.attachment_link.title
חותכת הפסדים או מתייעלת? מה עומד מאחורי פיטורי הענק בפלייטיקה

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי רכישת סופרפליי, ההכנסות והרווח של פלייטיקה שוב צומחים, אך כעת היא תפטר עד 800 עובדים ■ המשחקים הוותיקים שלה מראים מיצוי, חלק מהרכישות לא הוכיחו את עצמן וחלק מהמשחקים שבפיתוח בוטלו ■ באמצעות פיתוחים חדשים ו-AI, פלייטיקה מנסה להתמקד במה שעובד לה ■ המניה ירדה ביותר מ-40% מתחילת 2025, והחברה נסחרת בכ-1.5 מיליארד דולר

# data[].attributes.body
https://www.cbssports.com/nba/news/how-nbas-new-restrictive-cba-is-shaping-the-league-five-salary-cap-lessons-we-learned-this-summer/

הכתבה מציגה את הכוח העודף שהיה לשחקני הכדורסל (הספקים) בליגה הבכירה בארה"ב על פני הקבוצות, אשר התבטא ביכולתם לכפות מעברים בין קבוצות ולדרוש שכר עתק ואף להשפיע על אסטרטגיית הקבוצה. מצב זה הוביל לחוסר איזון שפגע ביכולת הניהולית של הקבוצות. בתגובה לכך, הליגה שינתה את הרגולציה באמצעות הסכם קיבוצי חדש ותקרת שכר מחמירה. צעד זה נועד למתן את כוח המיקוח של השחקנים, להגביל את יכולת המינוף של השחקנים מול ההנהלה ולהחזיר את האיזון התחרותי.

# data[].attributes.attachment_link.title
How NBA’s new, restrictive CBA is shaping the league: Five salary cap lessons we learned this summer

# data[].attributes.attachment_link.description
The NBA’s new financial landscape is starting to take shape

# data[].attributes.headline
גיורא פנטליס

# data[].attributes.subject
גיורא פנטליס

# data[].attributes.body
הכתבה עוסקת בהטמעת טכנולוגיות AI  בעולם השירותים הפיננסיים ובמיוחד בתעשיית הביטוח. לפי מחקרים קיים פער ויתרון משמעותי בהישגי החברות שאימצו טכנולוגיות מתקדמות בזמן, לעומת אלו שחששו או חוששים. הפער נובע מקושי למצוא את נקודת האיזון שבין אימוץ טכנולוגיות מתקדמות  לבין הימנעות מטעויות יקרות או מהפרת רגולציה. מי שילמד לנהל את משולש המתח של חדשנות, רגולציה וערך ללקוח, כיחידה אחת ולא לפחד ממנו, יוביל ארגון שלא רק מאמץ חדשנות אלא יודע להפוך אותה למנוע צמיחה אמיתי, יציב ואחראי ובעל משמעות עבור לקוחותיו. מי שימשיך לחשוב שניתן לחכות שהסערה תעבור או שה-AI הוא עוד אפיזודה חולפת, יגלה שהשוק, הלקוחות והמתחרים פשוט המשיכו הלאה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אסנת ינושבסקי יעקובי

# data[].attributes.attachment_link.title
בין מהירות לאחריות: הדילמה הניהולית החדשה בעידן ה-AI | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
לפני עשור, החדשנות נמדדה לפי כמה מהר חברות אימצו את הטכנולוגיה. היום, היא נמדדת לפי כמה חכם החברות יודעות לנהל את הסיכון שבאימוץ הזה. בעולם העסקי של ימינו, חדשנות איננה עוד סיסמה היא מנוע צמיחה מרכזי, כלי לייעול תהליכים ולחיזוק הקשר עם הלקוחות. חברות שאינן מאמצות חדשנות בקצב הנדרש מסתכנות באיבוד רלוונטיות ובשחיקה מהירה של היתרון התחרותי שלהן. ההיסטוריה מלאה בדוגמאות של ארגונים שהתעלמו ממהפכות טכנולוגיות, החל מהמעבר למכירות אונליין ועד המעבר לענן, ושילמו על כך באובדן שוק ואף בהיעלמות. ובכל זאת, החדשנות איננה תהליך פשוט. היא מלווה באתגרים עסקיים, טכנולוגיים ורגולטוריים שמקשים על ארגונים לפעול במהירות, ומאלצים אותם למצוא את נקודת האיזון האופטימלית בין חדשנות, ערך ללקוח וציות לרגולציה. טכנולוגיות הבינה המלאכותית, ובפרט Generative AI ו-Agentic AI, האיצו את מחזורי החדשנות וחידדו את השאלה: כיצד ניתן להתקדם במהירות מבלי לאבד מיקוד בערך האמיתי ללקוח ובמקביל לעמוד ברגולציה שמתפתחת כל הזמן? בעולם השירותים הפיננסיים ובמיוחד בתעשיית הביטוח, הדילמה הזו ניכרת היטב. הלקוחות מצפים לשירותים דיגיטליים מותאמים אישית, שקופים ומהירים, המבוססים על AI. ארגונים שלא עומדים בציפיות הללו בזמן אמת מסתכנים באיבוד יתרון תחרותי, ואילו ארגונים שמצליחים לשלב בין מהירות לאחריות, נהנים לנאמנות ולצמיחה מואצת. לפי מחקר של מקינזי מיולי 2025, חברות ביטוח שאימצו טכנולוגיות AI רשמו החזר על ההשקעה בשיעור של פי 6.1 לעומת חברות שאיחרו באימוץ הטכנולוגיות. בנוסף, הציגו צמיחה של 10% עד 20% בעסקאות חדשות, שיפור של 3% עד 5% ברמת הדיוק של סילוק תביעות וקיצוץ מרשים של 20% עד 40% בעלויות של קליטת לקוח חדש. עם זאת, כפי שקורה גם בתעשיות אחרות, שיעור קטן מאוד מחברות הביטוח אימצו טכנולוגיות AI בהיקף מלא ולפי חברת המחקר בוסטון קונסלטינג גרופ שיעורן עומד על 7% בלבד, 67% נמצאות בשלבי פיילוט ו-27% לא פעלו כלל בנושא. הפער הזה אינו נובע מחוסר רצון לחדש, אלא מקושי למצוא את נקודת האיזון שבין אימוץ טכנולוגיות מתקדמות לבין הימנעות מטעויות יקרות או מהפרת רגולציה. כדי לגשר על הפער, מנהלים נדרשים לשנות את האופן שבו הם חושבים על חדשנות. אם בעבר היא נחשבה ליעד בפני עצמו, כיום היא תהליך ניהולי שדורש שילוב בין זריזות עסקית, מוכנות רגולטורית ומדידה מתמדת של הערך ללקוח. מנהלים מצליחים הם אלה שמבינים שחדשנות אחראית אינה האטה, אלא תכנון חכם. כשהתהליכים, הנתונים והבקרות משולבים כבר בשלב הרעיון, העיצוב והפיתוח, הארגון יכול לנוע מהר יותר. הרגולציה, שנתפסת לעיתים כחסם לחדשנות, מספקת למעשה את מסגרת הביטחון. חברות שמבינות זאת מפיקות יתרון תחרותי משמעותי באמצעות שימוש בעקרון Compliance by Design. כלומר, בניית המוצר מראש במשותף עם מומחי רגולציה, אבטחת מידע, פרטיות, פרודקט ופיתוח. כשכולם נמצאים סביב השולחן מהרגע הראשון, החדשנות לא נעצרת אלא מקבלת מסלול בטוח לנוע עליו ולהישען על יסודות חזקים. לצד זאת, על המנהלים לבחון את הערך ללקוח של כל פיתוח מבוסס בינה מלאכותית ולהחליט בהתאם מתי נכון לקחת סיכון מחושב ומתי לעצור. עליהם לפתח שריר חדש של מודעות וניווט בין מהירות לסיכון. לפעמים צריך לאשר פיילוט בתוך שבוע כדי לא לאבד מומנטום, לפעמים צריך לעצור ולוודא שהמערכת עומדת ברגולציה ופרטיות. זה לא סימן לחולשה, זו אחריות ניהולית ואחריות מול הלקוח. האתגר הניהולי של השנים הקרובות לא יהיה האם לאמץ AI, אלא איך לנהל אותו נכון. מי שילמד לנהל את משולש המתח של חדשנות, רגולציה וערך ללקוח, כיחידה אחת ולא לפחד ממנו, יוביל ארגון שלא רק מאמץ חדשנות אלא יודע להפוך אותה למנוע צמיחה אמיתי, יציב ואחראי ובעל משמעות עבור לקוחותיו. מי שימשיך לחשוב שניתן לחכות שהסערה תעבור או שה-AI הוא עוד אפיזודה חולפת, יגלה שהשוק, הלקוחות והמתחרים פשוט המשיכו הלאה. אסנת ינושבסקי-יעקובי היא Chief Customer Officer בחברת הפינטק Earnix

# data[].attributes.body
הכתבה מתחברת באופן ישיר לדוגמא מהשיעור הראשון על תעשיית התרופות. במפת הפוזיציה האסטרטגית, כפי שעלה מהדוגמא על בסיס ChatGPT, טבע אופיינה כ-low RnD intensity. הכתבה המצורפת מציינת מאמץ של טבע לפתח כיווני חדשנות (מימון חברות סטארטפ ב-7 תחומים מוגדרים, במטרה להוביל לאינטגרציה מהירה שלהן לתוך טבע). צעד זה יכול למקם את טבע אחרת במפה המדוברת. יצויין כי חלק מהתחומים אותם הגדירה החברה עוסקים גם בייעול התפעול, כך שלא מדובר רק בחדשנות מבחינת פיתוח תרופות אלא גם בצעד לשמר עצמם כיעילים, חסכוניים ופועלים בסקאלה רחבה (בהתאם לדוגמא מהמצגת). על כן, התנועה במפה האסטרטגית אינה בהכרח מובהקת, וייתכן שמדובר יותר ב"הרחבת" המקום שלה במפה מאשר שינוי מיקום משמעותי.

# data[].attributes.attachment_link.title
טבע משיקה בישראל תוכנית חדשנות: תממן חברות סטארטאפ

# data[].attributes.attachment_link.description
חברת התרופות יוצאת בקול קורא לסטארטאפים בישראל ובעולם במסגרת תוכנית טבע Rise. החברות שייבחרו יקבלו מימון מלא לפיילוטים ואינטגרציה מהירה לפעילות החברה

# data[].attributes.headline
דביר פוסטי, מחאת הקוטג רלוונטי לנושא הנלמד גמישות הביקוש

# data[].attributes.subject
דביר פוסטי, מחאת הקוטג רלוונטי לנושא הנלמד גמישות הביקוש

# data[].attributes.headline
סטודנטית: לחן כנרות

# data[].attributes.subject
סטודנטית: לחן כנרות

# data[].attributes.body
קישור: https://www.calcalist.co.il/local_news/article/sjggyefhel

הכתבה מתייחסת לכוח המיקוח של לקוחות בענף הטעינה החשמלית לרכב. כל עמדת טעינה מחייבת אפליקצייה משלה, וכך מפעילים מנצלים את חוסר הסטנדרטיזציה כדי ליצור "כליאה" של לקוחות. מי שכבר הוריד אפליקציה והזין את פרטיו, יעדיף להשתמש באותה רשת גם אם המחירים בה גבוהים יותר או שהשירות פחות טוב. זה מנטרל את כוח המיקוח של הצרכן ומאפשר למפעילים לגבות מחירים מנופחים.

# data[].attributes.body
מטרנה, וכן המותגים הבודדים הקיימים בשוק תרכובות המזון לתינוקות, הם דוגמה לספק משמעותי בעל כוח, בכל הקשור להעלאות מחיר, עבור הפירמות בענף הקמעונאי.

# data[].attributes.attachment_link.title
″אין קמעונאי שיסכים לספוג כזה קנס”: הרשתות נערכות להתייקרות של מטרנה

# data[].attributes.attachment_link.description
מטרנה מעלה את מחירי המזון לתינוקות עד 7% החל ב-3 ביוני ■ המדינה הבטיחה פיקוח מחירים על מזון לתינוקות ולא קיימה, ורשות התחרות קיבלה החלטות שמנעו כניסת מתחרים ■ התוצאה: הורים צעירים שמשלמים כיום 500 שקל בחודש על תמ”ל צפויים לשלם עשרות שקלים יותר

# data[].attributes.attachment_link.title
″החלב החדש”: מחלבות גד תמכור חלב ”ללא פרה” בשיתוף עם רימילק

# data[].attributes.attachment_link.description
המשקה, שמבוסס על חלבוני חלב מותססים בטכנולוגיה שמדמה ייצור חלב על-ידי פרה, יחל להימכר לצרכנים ב-1 בינואר. מדובר במוצר יקר, שצפוי להימכר לצרכן במחיר גבוה מתחליפי חלב צמחיים ודומה לקאו פרי של שטראוס. יש בו פחות קלוריות וסוכר, אבל גם הרבה פחות חלבון. ”יכולות ייצור בהיקפים אדירים”. ואיך הטעם?

# data[].attributes.headline
מחקר של פרופ' איתי אטר שהוזכר בשיעור - רלוונטי לנושא עלות חיפוש מידע

# data[].attributes.subject
מחקר של פרופ' איתי אטר שהוזכר בשיעור - רלוונטי לנושא עלות חיפוש מידע

# data[].attributes.attachment_link.title
Price transparency and informative advertsing

# data[].attributes.body
בהמשך לניתוח שלנו בשיעור של התוכנית האסטרטגית הצמיחה של טבע.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דין שמואל אלמס

# data[].attributes.attachment_link.title
טבע עקפה את ציפיות האנליסטים, המניה זינקה בכ-17% בת”א

# data[].attributes.body
Cirque du Soleil - blue ocean strategy example.

# data[].attributes.attachment_link.title
This is how Cirque du Soleil reinvented the circus

# data[].attributes.attachment_link.description
It’s generally believed that the way to beat your rival is to outperform or outpace them. But in business, the better way to win is to create uncontested new market space where no competition exists.