# data[].attributes.body
Her noteres rigtige og forkert inkl. læsningen skrives ind

# data[].attributes.attachment_link.title
Højtlæsning af nonord - her opgøres ordene

# data[].attributes.body
Typisk noget vi vil kommentere på.

# data[].attributes.headline
Find elevens selvstændige læseniveau og læseforståelse

# data[].attributes.subject
Find elevens selvstændige læseniveau og læseforståelse

# data[].attributes.body
Elever fra 3.- 9. klasse.

# data[].attributes.body
Elever fra 3.-9. klasse

# data[].attributes.body
Elever fra 3. -9. klasse

# data[].attributes.body
Elever fra 3.- 7. klasse.

# data[].attributes.body
Elever fra 7.- 9. klasse

# data[].attributes.body
Vi ønsker at vide, hvordan eleven staver. Vi ønsker at se på typen af stavefejl, derfor er det vigtigt at I gemmer det eleven har skrevet. Typen af stavefejl fortæller os, om fejlene er typiske for ordblindhed.

# data[].attributes.body
Underviser oplæser den første linje og der tales om hvorfor jor er det rigtige testord.
Eleven prøver de næste 2 rækker af testord, så det er sikkert om eleverne forstår princippet.

"I får fem minutter til at lave så mange opgaver, som I kan nå. Jeg siger, når tiden er gået og I skal stoppe. Der er to sider med opgaver, så I skal gå om på siden efter, hvis I bliver færdige med den første. Er der nogen spørgsmål? Så gå om på næste side og begynd nu!"

Efter 5 minutter siger underviseren: "Tiden er gået. Luk hæftet".

# data[].attributes.body
ST3 - Diagnostisk staveprøve og Auditiv lydanalyse
ST4 - Diagnostisk staveprøve og Auditiv lydanalyse
ST5 - Diagnostisk staveprøve og Auditiv lydanalyse
ST6 - Diagnostisk staveprøve (auditiv findes ikke).

Eller indsætningsdiktat - vi vil kunne se ordene og ikke kun opgørelsen.
DVO - nonordsstavning og højtlæsning af ord, kan også være en fordel.

Uden hjælpemidler og ikke rettet.
Hvis ikke skolen har ST-prøver, så noget andet skriftligt som eleven har skrevet i hånden uden hjælp, for at vi kan se skrivningen.

# data[].attributes.body
For elever 5- 7 klassetrin vælges profilen for 5. klasse.

# data[].attributes.body
For elever 3-4 klassetrin vælges profilen for 3. klasse.

# data[].attributes.body
HVORFOR Elbros lister: Det gør vi for at tjekke elevernes afkodning af kendte ord og ukendte ord.

Har eleven svært ved at læse eller kun at stave?

ved højtlæsning af både rigtige ord og nye ord forsøge at læse ordene på øvearket, inden man eventuelt går videre til den første liste med de egentlige test-ord. Hvis
eleven læser et eller flere af øveordene uden hjælp, går man videre til testordene, som danner grundlag
for vurderingen af elevens læsepræcision

Optag læsningen af listerne

Gør opmærksom på, når nonsensordene begynder

noter tid

Registrer efterfølgende hvordan eleven læste.

Læg mærke til om der er stor forskel på læsningen af listerne i tid og antallet af rigtige.
Hvis eleven ikke scorer markant ringere på nonsensordslisterne end på listerne med rigtige ord, er der ikke tegn på ordblindhed, og eleven skal derfor ikke testes med Ordblindetesten.

# data[].attributes.body
Procent rigtige = antal rigtige x 100 / antal ord i alt
Ord pr. minut = antal ord i alt x 60 / samlet læsetid i sek.
Rigtige pr. minut = antal rigtigt læste ord x 60 / samlet læsetid i sek.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordlisterne er beregnet til individuel undersøgelse af læsefærdigheder, fx ved mistanke om ordblindhed (dysleksi). Der er sammenlignelige lister med rigtige ord og nonsensord.

Læsning af enkeltord - uden støtte i en tekstsammenhæng - er en helt central færdighed i læsning. Man bliver ikke en sikker læser uden. Ordblinde er netop usikre læsere af enkeltord, men ofte relativt bedre til at læse sammenhængende tekst.

Læsning af nonsensord kræver, at man udnytter skriftens lydprincip (fonematiske princip), så man kan forbinde bogstaverne med deres lyde. Problemer med dette er den mest almindelige årsag til vanskeligheder med at lære at læse, især ved ordblindhed. Langsom og upræcis udnyttelse af lydprincippet er kernen i ordblindes (dyslektikeres) læseproblemer. Og ordblinde har derfor endnu større vanskeligheder med nonsensord end med rigtige ord. Ordlisterne er lavet med sigte på en sammenligning af læsning af enkeltord og nonsensord.

Hvem kan ordlisterne anvendes til?

I forbindelse med læsecenterets forskning har ordlisterne været brugt fra slutningen af 1. klasse og op til voksne. Ordlisterne har vist sig at være meget følsomme ved læsevanskeligheder. Således klarer normallæsere i 2.-3. klasse nonsensordene bedre end samtlige andre grupper med læsevanskeligheder - også bedre end voksne med læsevanskeligheder.

Voksne uden læsevanskeligheder kan læse ca. 60 nonsensord rigtigt pr. minut. En læsehastighed under ca. 40 rigtigt læste nonsensord pr. minut tyder på større eller mindre vanskeligheder hos voksne. Der er et meget klart skel mellem voksne med vanskeligheder med at lære at læse og voksne uden vanskeligheder (Elbro, Nielsen & Petersen,1994).

Beskrivelse af ordlisterne

Til 1.- 3. klasse er der ordlister med 30 ord og 30 nonsensord. Og til 2.-3. klasse og op (til voksne) er der ordlister med 40 ord og 40 nonsensord (evt. kun 20 + 20 ord).

Listerne er til individuel undersøgelse, hvor deltageren læser ord og nonsensord højt. Ordene og nonsensordene svarer til hinanden i ordlængde og struktur, således at de er direkte sammenlignelige. Ordene har en stigende sværhedsgrad og starter med ord på to bogstaver med CV-struktur og bliver op til 9 bogstaver lange. De rigtige ord er almindeligt brugte ord. Deltageren læser ordene højt og læsningen optages. Dette giver mulighed for både at vurdere præcisionen af læsningen, hastigheden samt et samlet effektmål, hvor der tages højde for både præcision og hastighed. Højtlæsning af ord har endvidere den fordel, at det er muligt at lave en kvalitativ analyse af fejllæsninger.

Ordlisternes testkvalitet

Højtlæsning af enkeltord er nok den mest pålidelige vej til indsigt i læseres færdigheder i ordafkodning. Korrelationen mellem de to lister med 20 nonsensord hver var 0,86 (dvs. meget høj) i en undersøgelse af voksne med (Elbro m.fl., 1994). Det tyder på høj pålidelighed (reliabilitet). Også gyldigheden (validiteten) er høj, idet der er en meget tæt overensstemmelse mellem konstaterede vanskeligheder med at lære at læse - og vanskeligheder med læsning af listerne med nonsensord.

Det er klart, at pålideligheden er lidt lavere, hvis man kun bruger halvdelen af ordlisterne (de 20 + 20 ord). Men resultaterne må i øvrigt forventes at være de samme, da der ikke er signifikant forskel på sværhedsgraden af første og anden liste med rigtige ord - eller på første og anden liste med nonsensord.

Ordlisterne er ikke undervisningsmateriale

Ordlisterne er lavet til at undersøge læsefærdigheder med, ikke til at undervise i læsning. Og ordlisterne må ikke opfattes som en opfordring til at anvende nonsensord i undervisningen i noget videre omfang. Undervisning i skriftens lydprincip kan fx foregå med læsning og stavning af lydrette ord.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordlisterne er beregnet til individuel undersøgelse af læsefærdigheder, fx ved mistanke om ordblindhed (dysleksi). Der er sammenlignelige lister med rigtige ord og nonsensord. Læsning af enkeltord - uden støtte i en tekstsammenhæng - er en helt central færdighed i læsning. Man bliver ikke en sikker læser uden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kommunal testplan gruppeprøver og individuel testning + visitation

# data[].attributes.body
3.klasse-7.klasse:
Testbatteriet
Lix læsning/IL individuel
Elbros lister
Find det ord der lyder som et ord (fra 7.klasse)
Ordblindetest.dk

8. klasse:
Lix læsning/IL individuel
Elbros lister
Find det ord der lyder som
Ordblindetest.dk

# data[].attributes.headline
Standarder i farver til Find det ord der lyder som et ord.

# data[].attributes.subject
Standarder i farver til Find det ord der lyder som et ord.

# data[].attributes.attachment_link.title
Standarder Find det ord der lyder som et i farver