# data[].attributes.body
Mida kursus üldiselt andis?

Loengutest võtan endaga kaasa teadmisi eesti keele ja kirjanduse didaktika aluste kohta. Lisaks tunnen, et tänu kursusele on ka minu "tööriistakast" suurenenud. Kursus oli praktiline, samas pakkus parajalt väljakutseid. Kõik see muutis aine minu jaoks tähenduslikuks.

Milliseid kursuselt saadud teadmisi või oskusi peaksin edaspidi iseseisvalt lihvima?

Tunnen, et pean rohkem pigutama selle nimel, et tervikteose käsitlemine oleks maksimaalselt efektiivne.

Mis jäi arusamatuks või segaseks või tekitas küsimusi?

Hetkel tunnen, et vajaksin veidi abi ja aega, et mõista, kuidas valmistada võimalikult tõhus tunnikava.

Kuidas seostus ja suhestus kursus teistest ainetest saadud teadmistega?

Mulle meeldis, et kursus suhestus otseselt praktikaga. Lisaks märkasin, et rääkisime kursusel asjadest, mida olin õppinud bakalaureuseõpingute raames (kordamine ja meenutamine on igati tänuväärne).

# data[].attributes.body
1. Lugemiseks (tervikteose käsitlemiseks) kulub aega!
2. Oluline on võrdselt arendada kõiki nelja osaoskust: lugemine, kirjutamine, kuulamine ja rääkimine.
3. Mõtle enda jaoks järgmist:
- Miks ma õpetan?
- Mida ma õpetan?
- Kuidas ma õpetan?
4. Tagasiside peab olema õppimist toetav ning kõikidele osapooltele läbipaistev.
5. Loo tähenduslikke seoseid (kirjandustekstide valik, elulised näited).
6. Õpik ei ole õpetaja ABC!
7. Pean meeles, et õpetaja on see, kes töid jagab. Õpetaja on see, kes töid tagasisidestab ja hindab...
8. Õppimine olgu õppijakeskne. Õpetaja osaleb suunaja ja toetajana.
9. Keelereeglite sõnastamisesse tasub kaasata õpilasi.
10. Tunnis peab olema selge struktuur (3-osaline tunnimudel).

# data[].attributes.body
Lugemisest kirjutamiseni

Kuidas valmistusin ülesandeks: millest lähtusin, mida uurisin enne, millist eeltööd ülesanne vajas?

Esmalt vaatasin üle oma konspekti ja loenguslided. Seejärel vaatasin otsa 4. klassi kodusele lugemisele. Valisin välja sobiva teose, mida õpilased veel lugenud pole. Eesmärgiks oli tulevikus oma iseseisvat tööd tunnis läbi viia.
Ülesannet planeerides lähtusin ka teadmistest, mille olin saanud teistelt kursustelt.

Ülesande ajal: mis valmistas raskusi, mis oli lihtne, mida peaksin veel lihvima?

Ülesande ajal oli kõige keerulisem koostada tunni refleksiooniosa. Tahan, et refleksioon oleks õpilaste jaoks tähenduslik, aga tunnen selles osas siiski pisut ebakindlust.
Kõige lihtsamaks osaks oli õpilastele teose valimine.

Pärast ülesannet: arutle tagasiside põhjal, mida peaks veel arendama, tee järeldusi.

Kaasõpilaselt saadud tagasiside põhjal teeksin kirja kirjutamise osas mõned muudatused. Hetkel oli minu mõte õpilasi vihjete abil kirjutama suunata. Tulemuslikum oleks õpilastel ise selle üle arutleda lasta, kellele kirja kirjutada võiks. Nii tunnevad õpilased ka suuremat seotust ja vastutust ülesande üle. Igati hea tähelepanek!

Veel tasub mul põhjalikumalt mõelda selle peale, kuidas mina õpetajana saan luua tunni, mis toetab õpilaste baasvajadusi maksimaalselt. Tunnen, et kipun täna keskenduma ühele või kahele baasvajadusele. Seetõttu võib kolmas baasvajadus tagaplaanile jääda... Õppimise koht!

# data[].attributes.body
Tekstikeskne grammatikaõpetus

Kuidas valmistusin ülesandeks: millest lähtusin, mida uurisin enne, millist eeltööd ülesanne vajas?

Esmalt viisin ennast kurssi grammatika ja sõnavara õpetamise loenguslidedega. Tegin endale selle kohta konspekti märkmeid, sest olin loengu ajal puudunud. Seejärel lasin oma grupikaaslastel ennast ülesandega kurssi viia. Koos jagasime tekkinud mõtteid ja panime plaani paika.

Ülesande ajal: mis valmistas raskusi, mis oli lihtne, mida peaksin veel lihvima?

Keeruline oli leida sobivat teksti, mille ümber ülesanne ehitada - pea oli mõtetest tühi. Samas, kui alustekst paika sai, läks edasine planeerimine lihtsamalt.
Tegelikult oli kogu töö koostamise protsess minu jaoks oodatust keerulisem. Ma ei saanud kuidagi lainele ja tundsin, et ei panustanud seetõttu maksimaalselt.

Pärast ülesannet: arutle tagasiside põhjal, mida peaks veel arendama, tee järeldusi.

Tagasiside põhjal saan öelda, et meie töö fookus kadus ülesande lõpuosas ära. Töö vajab kindlasti täiendamist (eelkõige eesmärkide täpsustamist), kuid leian, et täiendatud tööl oleks täitsa tore potentsiaal päriselus rakenduda.

# data[].attributes.body
RAFT-kirjutamine

RAFT-kirjutamine on üks loovkirjutamise võimalustest. RAFT-kirjutamist saab õpetaja planeerida vastavalt eale, raskusastmele, teemale ja ka ainetunnile (võimalus lõiminguks).
RAFT-kirjutamine koosneb neljast osast:
R - roll (kes sa oled?)
A - adressaat (kellele kirjutatakse?)
F - teksti vorm  (millises tekstivormis kirjutatakse?)
T - teema (millest kirjutatakse?)

Ülesande käik:
Valmistasin 7. klassi kirjanduse tunni jaoks RAFT-kirjutamise piletid. Otsustasin, et pimesi pileti tõmbamine võib õpilaste jaoks tunni põnevamaks muuta (muutis ka).
Õpilastel tuli tulenevalt teksti vormist kirjutada 100-150 sõnaline kirjutis. Kirjutised loeti klassis ette ning kaasõpilased pidid arvama, mis tüüpi tekstiga tegu on.

Et ülesandele veelgi väärtust anda, palusin õpilastel ettelugejale 3 soovitust anda. Eesmärgiks on töö parendamine. Kui soovitused olid arvesse võetud ja vajalikud muudatused tehtud, esitasid õpilased oma tööd minule tagasisidestamiseks.

*Eeldus ülesande edukaks õnnestumiseks on see, et kõik õpilased oskavad kirjutada etteantud vormis teksti (vormistusnõudeid silmas pidades).

Mõni näide piletitest:
R: koma A: 7a õpilased  F: ametikirjeldus T: kasutamine lauses
R: luik  A: iseendale F: päevik T: reis lõunamaale
R: selgeltnägija A: mina F: horoskoop T: minu tulevane aasta

# data[].attributes.body
Teatevõistlus

Teatevõistlus on aktiivne ja mänguline element, mida keeletundi tuua saab. Teatevõistlus on ideaalne meetod, mida tunni häälestuse osas kasutada. See aktiveerib õpilaste mälu, sest võistluse ajal tegeletakse aktiivse meenutamisega.

Ülesande käik:
Toon näite -ki ja -gi lõppude õppimise (teema kinnistamise) tunnist, meetodit on võimalik kasutada mistahes teemat käsitledes.

Õpetaja on A4 paberid poolitanud. Paberite ülemisse osasse on ühele poole kirjutanud -gi ja teisele poole -ki. Õpetaja palub klassis 4 gruppi moodustada. Koos gruppidega minnakse koridori ning grupiliikmed seisavad teineteise taha ritta. Iga õpilane peab jooksma paberini, kirjutama ühe helilise ja ühe helitu hääliku sobiva liite alla. Seejärel jookseb õpilane tagasi grupi juurde ning tegevus kordub seni, kuni aega jätkub (selle tegevuse jaoks sobib 5 minutit). Seejärel palub õpetaja õpilastel klassi tagasi minna. Klassis vaatavad grupiliikmed oma tööle otsa ja teevad vajalikke täiendusi/parandusi.

# data[].attributes.body
"Hariduspsühholoog: nutiseade rikub lapse loomuliku soovi end arendada" - toim Sandra Saar
Kättesaadav: https://novaator.err.ee/1608673867/hariduspsuhholoog-nutiseade-rikub-lapse-loomuliku-soovi-end-arendada

Selles artiklis jagas mõtteid meie enda TLÜ hariduspsüholoog Grete Arro. Arro selgitas nutiseadmete kasutamise pahupooli lapseeas. Oluline, mille üle ma pikemalt mõtlema jäin oli Arro poolt välja toodud "nauding", mida nutiseade lastele (ja inimestele üldse) kiiresti pakub. Mõtlesin sel puhul kohe asjadele, mis minule nutiseadmest väljaspool naudingut pakuvad. Pean tõdema, et need asjad ei tule tõepoolest minuni nii kiiresti kui nutiseadmes pakutav. Aineõpetajana tuleks siin puhul ilmselt õpilasi suunama ja mõnel puhul isegi julgustama hakata. Seda puhkudel, mil õpilased peavad silmitsi seisma ülesannetega, mille lahendamiseks peavad nad iseseisvalt lahendusi otsima ja pakkuma.
Veel üks oluline mõte, mis mind klassijuhatajana eriti kõnetas oli see, et inimestel tasuks mõelda selle peale, mis neil samal ajal tegemata jääb, kui nad oma aega nutiseadme seltsis sisustavad. Ehk avaks selline vihjamine mõne õpilase silmad...
Minu silmis kohustuslik lugemine igale vanemale, õpetajale ja klassijuhatajale.

"Õpetaja julgus õpilast kuulata on investeering tulevikku" - Airika Harrik
Kättesaadav: https://novaator.err.ee/1608669118/opetaja-julgus-opilast-kuulata-on-investeering-tulevikku

Artiklis andsid oma uurimuses ülevaate kaks Tartu Ülikooli teadlast. Nende uurimise fookuseks oli koolikogemuse meenutamine ja hindamine. Selgus, et õpilased kipuvad eredalt kooliajast meelde jätma mälestusi, mis nende koolikogemust mingil moel mõjutasid. Loetust paistis silma, et mõne õpilase kogemusloo põhjal võis märgata seda, kuidas õpetaja oli õpilasse süstinud jäävususkumusele omaseid jooni. Teistest vastustest võis aga järeldada, et klassiruumides polnud õpilaste baasvajadused rahuldatud (kehvad suhted klassis, kiusamine, ainekeskne õpetamine, autonoomiat kontrolliv õpetaja). Samas tuli välja, et mõni õpilane meenutab siiski väga helgelt enda kooliaega. Selle tagasid sageli kuuluvustunne ja head suhted õpetajaga
(teineteise kuulamine). Siit artiklist võtan endaga kaasa mõistmise sellest, kui suureks mõjutajaks õpetaja klassiruumi ees tegelikult on. Seda teadmist tuleb võtta tõsiasjana, sest mina soovin, et minu õpilastel jääks kooliajast hea ja meeldiv mälestus.

# data[].attributes.body
"Kuidas lugemisega kõhuvalu ära võtta? Kirjandustund kui teraapiaseanss" - Kaja Sarapuu
Kättesaadav: https://opleht.ee/2022/09/kuidas-lugemisega-kohuvalu-ara-votta-kirjandustund-kui-teraapiaseanss/

Arvamusloos võrdleb Sarapuu kirjandustundi teraapiatunniga. Olen selle mõttega igati nõus, sest lugemine on ju ka üks teraapiaviisidest. Sarapuu toob näiteid, kuidas õpilastelt kirjutamise hirmu maha võtta. Üheks näiteks pakkus ta välja automaatse kirjutamise. Veel tõi ta välja murekoha, et noored ei oska kuidagi oma kirjutistega algust teha. Ka selle lahendamiseks pakkus ta erinevaid viise välja (inspireerumine ümbrusest, esemetest). See arvamuslugu oli küll üsna hüplikult kirja pandud, aga sellegi poolest noppisin enda jaoks tähenduslikke aspekte välja.

"Kuidas saab aineühendus olla abiks emakeeleõpetajale?" - Tiina Brock
Kättesaadav: https://opleht.ee/2022/12/kuidas-saab-aineuhendus-olla-abiks-emakeeleopetajale/

Artiklis kutsus Brock kõiki emakeeleõpetajaid Eesti Emakeele Seltsiga liituma. Ta tõi ilmekalt välja tõsiasja, et nii nagu on igal aastal õpetajatest puudus, on ka seltsis aktiivsetest liikmetest puudus. EES osaleb aktiivselt eestikeelset haridust puudutavates otsustes ja küsimustes (ainekava, eksamikorraldus). Lisaks tegi selts algust ka kirjanduse olümpiaadi korraldamisega. Kui esimesel aastal sai olümpiaad ka toetuse, siis sel aastal mitte. Loodan väga, et kirjanduse olümpiaadi sellest olenemata edasi korraldatakse, sest mul on siiani jäänud tunne, et kirjandus on teiste ainete taha "peitu" jäänud. Lõpetuseks tore mõte artiklist, mis mind muigama pani: "Emakeeleõpetaja on misjonär, teisiti pole seletatav, miks ta ikka veel koolis töötab ja sellises mahus tööd teeb."

# data[].attributes.body
"Kirjaoskuse arendamine eesti keele ja kirjanduse õpetajate vaatevinklist: sillad ja kuristikud teooria ja praktika vahel" - Merilin Aruvee, Helin Puksand

Uurimuse eesmägiks oli märgata võimalikke arengukohti eesti keele ja kirjanduse didaktikas ning lisaks kirjeldada seda, milline on eesti keele roll suhtlus pädevuse õpetamisel. Tulemustest selgus, et emakeeleõpetajad tajuvad vastutust kirjaoskuse ja ka ainekeele omandamise eest. Viimane võib aga puhkudel paraku areneda emakeeletunni arvelt. Peamine probleem, mida ka ise õpetajana tajun on see, et koolis on ainevaheliselt kehv koostöö (lõimingust rääkimata). Samas on koostöö vajalik, et kirjaoskuse ühisõpet maksimaalselt toetada saaks.
Lisaks selgus uuringus, et žanridiskursus on paraku tundides nõrgaks küljeks. Tunnen ka ise, et pean rohkem pingutama (ja ka harjutama) selle nimel, et oskaksin tundides efektiivsemalt tekstikeskset keeleõpetust õpetada.

"Eesti õpetajate, õpetajakoolituse üliõpilaste ning

õppejõudude uurimistööalane kirjaoskus" - Liina Malva, Äli Leijen

Uuringu eesmärk oli välja selgitada, millised on õpetajakoolituse tudengite, õppejõudude ning õpetajate uurimistööalased teadmised. Lisaks sooviti teada, kuidas kasutavad õpetajad uurimistööalast kirjaoskust õpetamisel. Tulemustest selgus, et õppejõududel on teiste valimirühmadega võrreldes paremad teadmised. Samas õpetajate ja tudengite uurimistööalased teadmised on pigem sarnase kaaluga. Oluline, mida õpetajate kohta veel mainiti on fakt, et kõige rohkem tuleks uurimistööalast kirjaoskust toetada just töötavate õpetajate puhul.
See uuring kõnetas mind väga. Olen uurimistöö kirjutamisega kokku puutunud nii tudegi kui ka õpetajana. Õpetajana olen olnud küll töö (loovtöö) juhendaja rollis. Täna tunnen siiski, et õpetajana sujub arusaamine uurimistööalasest kirjaoskusest oluliselt paremini. Kindlasti mõjutab seda ka teema ja maht, millest kirjutatakse. Siiski leian, et õpetajana oskan uurimistöö olemust kordades paremini mõtestada kui tudengina. Mäletan, et bakalaureusetööd kirjutades kulus suurem osa ajast sellele, et üldse mõista, mis asi on uurimistöö (miniuuring) ning milline on selle töö keel. Ka teadusartiklite lugemine valmistas mulle raskusi. Tundsin, et õppejõud eeldavad minult teatuid oskusi ja valmisolekut, mida mul paraku kohe ei olnud. Õpetajana ma tuge nii palju ei vaja. Samas märkan oma ümber kolleege, kes on hädas loovtööde ja uurimistööde juhendamisega. Olen nõus, et uurimistööalaseid teadmisi tuleb "soojas hoida" ning vajadusel end täiendada.