# data[].attributes.headline
Як провести внутрішнє оцінювання якості «нетипових» освітніх програм

# data[].attributes.subject
Як провести внутрішнє оцінювання якості «нетипових» освітніх програм

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
20 жовтня 2023 року Державна служба якості освіти України у співпраці з замовниками експертизи освітніх програм, розроблених не на основі типових, провела круглий стіл "Як провести внутрішнє оцінювання якості "нетипових" освітніх програм: основні акценти".

Олександр ЯКИМЕНКО, перший заступник Голови Державної служби якості освіти України, наголосив на необхідності відповідального підходу замовників експертизи до організації та проведення внутрішнього оцінювання для отримання повних і достовірних результатів.

Учасники заходу обговорили питання організації та проведення внутрішнього оцінювання якості "нетипових" освітніх програм як важливої складової експертизи, що дає можливість на практиці перевірити якість освітньої програми та встановити її відповідність вимогам державного стандарту на основі аналізу результатів навчання учнів.

Як провести внутрішнє оцінювання якості "нетипових" освітніх програм

20 жовтня 2023 року Державна служба якості освіти України у співпраці з замовниками експертизи освітніх програм, розроблених не на основі типових, провела круглий стіл "Як провести внутрішнє оцінювання якості "нетипових" освітніх програм: основні акценти".

Олександр ЯКИМЕНКО, перший заступник Голови Державної служби якості освіти України, наголосив на необхідності відповідального підходу замовників експертизи до організації та проведення внутрішнього оцінювання для отримання повних і достовірних результатів.

Учасники заходу обговорили питання організації та проведення внутрішнього оцінювання якості "нетипових" освітніх програм як важливої складової експертизи, що дає можливість на практиці перевірити якість освітньої програми та встановити її відповідність вимогам державного стандарту на основі аналізу результатів навчання учнів.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Як провести внутрішнє оцінювання якості "нетипових" освітніх програм - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
20 жовтня 2023 року Державна служба якості освіти України у співпраці з замовниками експертизи освітніх програм, розроблених не на основі типових, провела круглий стіл "Як провести внутрішнє оцінювання якості "нетипових" освітніх програм: основні акценти".

# data[].attributes.headline
Важливі напрацювання Форуму якості освіти-2023

# data[].attributes.subject
Важливі напрацювання Форуму якості освіти-2023

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сформульоване бачення розвитку оцінювання освітньої діяльності, проведення інституційних аудитів шкіл в умовах війни та аналізу діяльності громад щодо забезпечення ними якості освіти, напрацьовано кроки для організації освітнього процесу "без освітніх втрат", запропоновано нову модель оцінювання професійної діяльності вчителя. Такі підсумки Форуму якості освіти, що відбувся місяць тому вперше в Україні.

Основною частиною програми форуму була панельна дискусія "Забезпечення якості освіти в умовах війни - проєкція на Перемогу". У своєму виступі Голова Державної служби якості освіти України Руслан ГУРАК презентував чотири стратегічні завдання:

удосконалювати систему зворотного зв'язку про якість освітньої політики;

розбудовувати внутрішню та зовнішню системи забезпечення якості освіти;

формувати ефективну мережу закладів освіти;

актуалізувати систему оцінювання вчителів.

Після панельної дискусії учасники розділилися на групи, щоб опрацювати проблемні питання у секціях:

"Забезпечення доступу до якісної освіти. Діємо на рівні громади";

"Школа в умовах війни - як забезпечити якість";

"Оцінювання професійної діяльності вчителів: нові підходи та можливості".

Секція № 1 "Забезпечення доступу до якісної освіти. Діємо на рівні громади"

Засновники закладів освіти та представники місцевих органів управління освіти розглядали три питання:

забезпечення укриттями закладів освіти;

організація ефективного дистанційного навчання;

плинність педагогічних кадрів.

У результаті дискусій та роботи в групах запропоновано рішення про необхідність:

пошуку інвестиційних програм та залучення спонсорських коштів для будівництва/реконструкції укриттів;

спрощення процедури тендерних закупівель послуг ремонтних/будівельних робіт для облаштування укриттів;

залучення коштів засновників закладів освіти та спонсорських коштів для забезпечення комп'ютерною технікою учнів і вчителів;

підключення закладів освіти до швидкісної мережі Інтернет;

підвищення цифрової компетентності вчителів;

удосконалення системи фінансового заохочення педагогічних працівників;

надання пільгових кредитів працівникам системи освіти на придбання житла;

забезпечення працівників закладів освіти сільської місцевості службовим житлом;

фінансування підвезення педагогічних працівників до місця роботи;

фінансової підтримки педагогів, які здобувають другу вищу педагогічну освіту.

Секція № 2 "Школа в умовах війни - як забезпечити якість"

Керівники закладів освіти та їхні заступники обговорювали питання освітніх/навчальних втрат учнів та визначили такий покроковий алгоритм дій:

1. Приділяти увагу кожній дитині і максимально залучати її до освітнього процесу;

2. Здійснювати оцінювання рівня розвитку соціально-емоційних навичок та визначити чинники, що впливають на результати навчання;

3. Оптимізувати навчальний матеріал (візуалізація, опорні схеми, мнемонічні правила, створення банків відеолекцій та відеопояснень, інструктивних матеріалів), що має бути постійно доступним, де б не перебував учень;

4. Дбати про психічне здоров'я та добробут учнів і вчителів.

Задля відстеження динаміки успішності учнів слід проводити систематичні внутрішні моніторинги оцінювання рівня їхніх знань. Бажання директора оцінити, наскільки школа є ефективною та як це відображається на успіхах учнів, свідчить про розуміння керівником зв'язку між його роботою як менеджера та якістю освіти. Результати інституційних аудитів вказують на те, що більшість шкіл у тій чи тій формі практикують внутрішні моніторинги.

Щоб компенсувати "освітні втрати", варто застосовувати:

нові підходи до організації освітнього процесу (як-от, гнучкість навчальних планів та навчальних програм);

можливості для надолуження пропущеного навчального часу (освітні табори, використання варіативної складової навчальних планів для проведення індивідуальних і групових занять/консультацій);

формування в учнів навичок самостійної роботи, планування діяльності, самоконтролю;

застосування в навчанні цифрових технологій;

забезпечення постійної взаємодії з батьками під час онлайн-навчання дітей.

Секція № 3 "Оцінювання професійної діяльності вчителів: нові підходи та можливості"

У цій секції відбулося обговорення системи оцінювання професійної діяльності вчителів, що діє в Україні. В дискусії взяли участь сертифіковані вчителі, керівники закладів загальної середньої освіти та їх засновники, громадські діячі, представники наукової спільноти.

Учасники наголосили на необхідності розроблення єдиної уніфікованої процедури оцінювання професійної діяльності вчителів, яка б поєднувала кращі міжнародні практики та була прийнятною для системи освіти в Україні. Розглянуто різні аспекти оцінювання професійної діяльності вчителів (періодичність, інструментарій, суб'єкти оцінювання тощо).

У підсумку спільної роботи запропоновано:

розробити концепцію оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників;

внести зміни до законодавства в частині оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників;

розробити інструментарій оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників;

удосконалити процедуру внутрішнього та зовнішнього оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників.

Напрацювання надано на розгляд Міністерству освіти і науки України та будуть враховані під час складання плану роботи Державної служби якості освіти на наступний рік.

Важливі напрацювання Форуму якості освіти-2023

Сформульоване бачення розвитку оцінювання освітньої діяльності, проведення інституційних аудитів шкіл в умовах війни та аналізу діяльності громад щодо забезпечення ними якості освіти, напрацьовано кроки для організації освітнього процесу "без освітніх втрат", запропоновано нову модель оцінювання професійної діяльності вчителя. Такі підсумки Форуму якості освіти, що відбувся місяць тому вперше в Україні.

Основною частиною програми форуму була панельна дискусія "Забезпечення якості освіти в умовах війни - проєкція на Перемогу". У своєму виступі Голова Державної служби якості освіти України Руслан ГУРАК презентував чотири стратегічні завдання:

удосконалювати систему зворотного зв'язку про якість освітньої політики;

розбудовувати внутрішню та зовнішню системи забезпечення якості освіти;

формувати ефективну мережу закладів освіти;

актуалізувати систему оцінювання вчителів.

Після панельної дискусії учасники розділилися на групи, щоб опрацювати проблемні питання у секціях:

"Забезпечення доступу до якісної освіти. Діємо на рівні громади";

"Школа в умовах війни - як забезпечити якість";

"Оцінювання професійної діяльності вчителів: нові підходи та можливості".

Секція № 1 "Забезпечення доступу до якісної освіти. Діємо на рівні громади"

Засновники закладів освіти та представники місцевих органів управління освіти розглядали три питання:

забезпечення укриттями закладів освіти;

організація ефективного дистанційного навчання;

плинність педагогічних кадрів.

У результаті дискусій та роботи в групах запропоновано рішення про необхідність:

пошуку інвестиційних програм та залучення спонсорських коштів для будівництва/реконструкції укриттів;

спрощення процедури тендерних закупівель послуг ремонтних/будівельних робіт для облаштування укриттів;

залучення коштів засновників закладів освіти та спонсорських коштів для забезпечення комп'ютерною технікою учнів і вчителів;

підключення закладів освіти до швидкісної мережі Інтернет;

підвищення цифрової компетентності вчителів;

удосконалення системи фінансового заохочення педагогічних працівників;

надання пільгових кредитів працівникам системи освіти на придбання житла;

забезпечення працівників закладів освіти сільської місцевості службовим житлом;

фінансування підвезення педагогічних працівників до місця роботи;

фінансової підтримки педагогів, які здобувають другу вищу педагогічну освіту.

Секція № 2 "Школа в умовах війни - як забезпечити якість"

Керівники закладів освіти та їхні заступники обговорювали питання освітніх/навчальних втрат учнів та визначили такий покроковий алгоритм дій:

1. Приділяти увагу кожній дитині і максимально залучати її до освітнього процесу;

2. Здійснювати оцінювання рівня розвитку соціально-емоційних навичок та визначити чинники, що впливають на результати навчання;

3. Оптимізувати навчальний матеріал (візуалізація, опорні схеми, мнемонічні правила, створення банків відеолекцій та відеопояснень, інструктивних матеріалів), що має бути постійно доступним, де б не перебував учень;

4. Дбати про психічне здоров'я та добробут учнів і вчителів.

Задля відстеження динаміки успішності учнів слід проводити систематичні внутрішні моніторинги оцінювання рівня їхніх знань. Бажання директора оцінити, наскільки школа є ефективною та як це відображається на успіхах учнів, свідчить про розуміння керівником зв'язку між його роботою як менеджера та якістю освіти. Результати інституційних аудитів вказують на те, що більшість шкіл у тій чи тій формі практикують внутрішні моніторинги.

Щоб компенсувати "освітні втрати", варто застосовувати:

нові підходи до організації освітнього процесу (як-от, гнучкість навчальних планів та навчальних програм);

можливості для надолуження пропущеного навчального часу (освітні табори, використання варіативної складової навчальних планів для проведення індивідуальних і групових занять/консультацій);

формування в учнів навичок самостійної роботи, планування діяльності, самоконтролю;

застосування в навчанні цифрових технологій;

забезпечення постійної взаємодії з батьками під час онлайн-навчання дітей.

Секція № 3 "Оцінювання професійної діяльності вчителів: нові підходи та можливості"

У цій секції відбулося обговорення системи оцінювання професійної діяльності вчителів, що діє в Україні. В дискусії взяли участь сертифіковані вчителі, керівники закладів загальної середньої освіти та їх засновники, громадські діячі, представники наукової спільноти.

Учасники наголосили на необхідності розроблення єдиної уніфікованої процедури оцінювання професійної діяльності вчителів, яка б поєднувала кращі міжнародні практики та була прийнятною для системи освіти в Україні. Розглянуто різні аспекти оцінювання професійної діяльності вчителів (періодичність, інструментарій, суб'єкти оцінювання тощо).

У підсумку спільної роботи запропоновано:

розробити концепцію оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників;

внести зміни до законодавства в частині оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників;

розробити інструментарій оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників;

удосконалити процедуру внутрішнього та зовнішнього оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників.

Напрацювання надано на розгляд Міністерству освіти і науки України та будуть враховані під час складання плану роботи Державної служби якості освіти на наступний рік.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Важливі напрацювання Форуму якості освіти-2023 - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Сформульоване бачення розвитку оцінювання освітньої діяльності, проведення інституційних аудитів шкіл в умовах війни та аналізу діяльності громад щодо забезпечення ними якості освіти, напрацьовано кроки для організації освітнього процесу "без освітніх втрат", запропоновано нову модель оцінювання професійної діяльності вчителя. Такі підсумки Форуму якості освіти, що відбувся місяць тому вперше в Україні.

# data[].attributes.headline
17 серпня 2023 року Тема:"Самооцінювання  як пріоритетний вектор планування заходів для поліпшення якості освітньої діяльності та якості освіти закладу загальної середньої освіти"

# data[].attributes.subject
17 серпня 2023 року Тема:"Самооцінювання  як пріоритетний вектор планування заходів для поліпшення якості освітньої діяльності та якості освіти закладу загальної середньої освіти"

# data[].attributes.body
Реєстрація на захід за покликанням:

https://us02web.zoom.us/meeting/register/tZwvcuGhqTouE91iRsbl1yVXLB7l-gNn74f9

# data[].attributes.headline
10 серпня 2023 року. Тема: "Створення програми не на основі типової: поради для директора школи"

# data[].attributes.subject
10 серпня 2023 року. Тема: "Створення програми не на основі типової: поради для директора школи"

# data[].attributes.body
Реєстрація на захід:  https://us02web.zoom.us/meeting/register/tZAvd-ugrj8oE90ioXmtcQa5yujyGPb9Fb_c

# data[].attributes.headline
03 серпня 2023 року. Тема: "Забезпечення прозорості та інформаційної відкритості діяльності закладів освіти"

# data[].attributes.subject
03 серпня 2023 року. Тема: "Забезпечення прозорості та інформаційної відкритості діяльності закладів освіти"

# data[].attributes.body
Реєстрація на захід за покликанням:

https://us02web.zoom.us/meeting/register/tZUsce6grj8jG9bZJIKVx_u0AqBVdLmhb6QP

# data[].attributes.headline
Приклад використання інструментів для отримання інформації

# data[].attributes.subject
Приклад використання інструментів для отримання інформації

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Приклад використання інструментів для отримання інформації

# data[].attributes.headline
27 липня 2023 року. Тема "Річний план роботи закладу освіти"

# data[].attributes.subject
27 липня 2023 року. Тема "Річний план роботи закладу освіти"

# data[].attributes.body
покликання на реєстрацію: https://us02web.zoom.us/meeting/register/tZEscu-urTgjGNGG9UcJWsIbRPgHDJ0wDxhW

# data[].attributes.headline
Оцінювання діяльності учнів під час проведення навчального заняття

# data[].attributes.subject
Оцінювання діяльності учнів під час проведення навчального заняття

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Як підготувати звіт про результати самооцінювання,

# data[].attributes.headline
20 липня 2023 року. Тема "Окремі організаційні питання підготовки до нового навчального року"

# data[].attributes.subject
20 липня 2023 року. Тема "Окремі організаційні питання підготовки до нового навчального року"

# data[].attributes.headline
Контроль освітніх результатів учнів ліцею в умовах інтегрованого навчання : методичний посібник

# data[].attributes.subject
Контроль освітніх результатів учнів ліцею в умовах інтегрованого навчання : методичний посібник

# data[].attributes.headline
13 липня 2023 року. Тема: "Внутрішній моніторинг результатів навчання учнів  - інструмент для покращення якості освіти в руках директора школи (практична складова)

# data[].attributes.subject
13 липня 2023 року. Тема: "Внутрішній моніторинг результатів навчання учнів  - інструмент для покращення якості освіти в руках директора школи (практична складова)

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.description
🔰Як діяти, якщо дитина побачила щось шокуюче і налякана?

✅Пропонуємо ознайомитися із рекомендаціями експертів:

1. Не сваріть і не соромте дитину за її переляк. Страх – природне і нормальне почуття,...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Внутрішній моніторинг результатів навчання учнів – інструмент для покращення якості освіти в руках д

# data[].attributes.headline
ДоСЕН — міжнародне дослідження соціально-емоційних навичок

# data[].attributes.subject
ДоСЕН — міжнародне дослідження соціально-емоційних навичок

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
живи у XXI столітті

Дослідження вимірює навички, найбільш важливі для життя, зокрема для успіху в навчанні та на ринку праці.

Чому ДоСЕН

Це дослідження

Організації економічного співробітництва та розвитку, яке вперше масштабно проводиться у світі, і

Україна долучилася до нього.

ДоСЕН потрібне, щоб з'ясувати: що сприяє, та що перешкоджає формуванню соціально-емоційних навичок. Для цього у 15-ти країнах залучають 10- та 15-річних учениць і учнів.

Що таке соціально-емоційні навички?

За визначенням OECР, соціально-емоційні навички (які ще називають м'якими, гнучкими або навичками XXI століття, soft або life skills) - це індивідуальні здатності, риси і характеристики, які можна розвивати протягом життя та що важливі для навчальних досягнень, соціальних відносин і згуртованості, конкурентоспроможності на ринку праці, активної громадянської позиції й благополуччя людини загалом.

СЕН важливі для

1. академічних успіхів

2. конкурентоспроможності на ринку праці

3. активної громадянської позиції

4. благополуччя людини

СЕН охоплюють

1. поведінкові моделі

2. внутрішній стан

3. підходи до вирішення завдань

4. здатність управляти діями

5. здатність розуміти та керувати емоційними станами

6. уявлення про себе та світ, що втілюються в стосунках людини з оточенням

Хто досліджує

ДоСЕН здійснює Організація економічного співробітництва та розвитку (OEСР)

Лідер у царині моніторингу освіти і науки

Організатор всесвітньо-відомого дослідження якості освіти PISA

З 2019 року реалізує ДоСЕН (Survey on Social and Emotional Skills, SSES)

Організація економічного співробітництва та розвитку (ОЕСР)

Англійською - Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD)

До сайту ОЕСР

Понад 30 років ОЕСР є надійним партнером України в питаннях, пов'язаних з утіленням у нашій країні демократичних реформ, розвитком економіки, удосконаленням сектору державного управління тощо.

ОЕСР та освіта

Однією із важливих сфер діяльності ОЕСР є реалізація різноманітних проєктів, спрямованих на розвиток освітніх систем. Так, ОЕСР проводить масштабні освітні дослідження, такі як PISA та PIAAC, на основі яких розробляють рекомендації щодо освітніх політик та реформ, необхідних для розвитку освітніх галузей різних країн.

Освітні проєкти
ОЕСР в Україні

У 2016 році Україна долучилася до Програми міжнародного оцінювання учнів і учениць - PISA, метою якої є порівняння освітніх системи близько 80 країн світу через вимірювання компетентностей учнівства із читання, математики та природничих дисциплін, прямо не пов'язаних з оволодінням шкільними програмами. Результати PISA є джерелом унікальних даних, які дають змогу приймати політичні рішення в галузі освіти, а також вивчати та переймати досвід передових освітніх систем.

Неможливо також не згадати про підтримку України Андреасом Шляйхером, директором з питань освіти та навичок, радником з питань освітньої політики при генеральному секретарі ОЕСР. Цей всесвітньо відомий фахівець робить усе можливе, щоб створити умови для реалізації освітніх проєктів ОЕСР в Україні.

Хто проводить
ДоСЕНв Україні

Навіщо це потрібно

Академічні успіхи - лише один із чинників, що роблять людей, бізнеси та країни успішними. Роботодавці високо цінують м'які навички, і багато освітніх систем хочуть надавати їм пріоритет. Але завжди було важко надійно виміряти ці навички, а те, що не вимірюється, рідко затверджується. Наше дослідження стане новим словом у цьому.

Розвиток когнітивних і соціально-емоційних навичок відбувається у взаємодії та взаємних впливах. Наприклад, діти, які мають добре розвинені навички самоконтролю чи наполегливості, схильні дочитати книгу або закінчити домашні завдання. Усе більше освітніх систем визначають соціально-емоційні навички як найважливіші для розвитку людини XXI століття.

Дослідження соціально-емоційних навичок вкрай необхідне системі загальної середньої освіти України, бо ця сфера розвитку особистості залишається терра інкогніта, землею невідомою. Донині українська педагогічна наука була раціоцентрованою у питаннях виховання і розвитку особистості. ДоСЕН дасть можливість збагатити її важливими даними про сформованість
соціально-емоційних навичок учнів, зокрема тих, хто навчається за програмою СЕЕН.

# data[].attributes.attachment_link.title
ДоСЕН - Міжнародне дослідження соціально-емоційних навичок

# data[].attributes.attachment_link.description
ДоСЕН - Дослідження соціально-емоційних навичок від ОЕСР, національним центром якого є EdCamp Ukraine.

# data[].attributes.headline
06 липня 2023 року Тема зустрічі: "Внутрішній моніторинг  – інструмент для покращення якості освіти в руках директора школи"

# data[].attributes.subject
06 липня 2023 року Тема зустрічі: "Внутрішній моніторинг  – інструмент для покращення якості освіти в руках директора школи"

# data[].attributes.headline
29 червня 2023 року                   Тема: "Самооцінювання освітніх та управлінських процесів в ІАС EvaluEd. Практичні поради від директорів шкіл, які провели самооцінювання в  ІАС EvaluEd". Посилання і деталі - у файлі! Питання можете задавати в коментарях.

# data[].attributes.subject
29 червня 2023 року                   Тема: "Самооцінювання освітніх та управлінських процесів в ІАС EvaluEd. Практичні поради від директорів шкіл, які провели самооцінювання в  ІАС EvaluEd". Посилання і деталі - у файлі! Питання можете задавати в коментарях.

# data[].attributes.headline
22  червня 2023 року  Тема: "Самооцінювання освітніх та управлінських процесів в умовах воєнного стану: поради для директора".            Спікер: Наталія Юшко.  Посилання і деталі - у файлі! Питання можете задавати в коментрарях.

# data[].attributes.subject
22  червня 2023 року  Тема: "Самооцінювання освітніх та управлінських процесів в умовах воєнного стану: поради для директора".            Спікер: Наталія Юшко.  Посилання і деталі - у файлі! Питання можете задавати в коментрарях.

# data[].attributes.headline
Освітня програма закладу загальної середньої освіти як складова ВСЗЯО

# data[].attributes.subject
Освітня програма закладу загальної середньої освіти як складова ВСЗЯО

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітня програма закладу загальної середньої освіти як складова ВСЗЯО

# data[].attributes.headline
Вебінар «Упроваджуємо Державний стандарт базової середньої освіти: як розробити освітню програму»

# data[].attributes.subject
Вебінар «Упроваджуємо Державний стандарт базової середньої освіти: як розробити освітню програму»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Як розробити освітню програму для 5-х класів на основі типової освітньої програми

16 червня 2022 року відбувся вебінар "Упроваджуємо новий державний стандарт базової середньої освіти: як розробити освітню програму на основі типової", організований у партнерстві між Державною службою якості освіти України та Цифровим видавництвом MCFR.

"Метою базової середньої освіти є розвиток природних здібностей, інтересів, обдарувань учнів, формування компетентностей, необхідних для їх соціалізації та громадянської активності, свідомого вибору подальшого життєвого шляху й самореалізації. Під час розроблення освітньої програми необхідно врахувати освітні потреби учнів, особливості закладу освіти, сповна керуватися академічною автономією", - зазначила Олена СВЯТЕНКО, заступниця директора департаменту - начальниця управління роботи із закладами дошкільної та загальної середньої освіти департаменту інституційного аудиту Державної служби якості освіти України.

Освітні програми за рішенням педагогічної ради закладу освіти можуть бути розроблені на основі:

Та в обох випадках основою для розроблення освітніх програм є державні стандарти. Так, у 2022/2023 навчальному році для 5-х класів вводиться в дію нова типова освітня програма, затверджена наказом МОН України від 19.02.2021 № 235 . В її основі - вимоги Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 898 .

Заклад освіти у своїй освітній програмі самостійно визначає:

перелік навчальних предметів та/або інтегрованих курсів для реалізації кожної освітньої галузі;

кількість навчальних годин на вивчення інтегрованих курсів з урахуванням навчального навантаження на відповідні навчальні предмети у типовому навчальному плані;

предмети/курси варіативного освітнього компоненту з урахуванням освітніх потреб учнів.

При цьому важливо враховувати, що освітні програми передовсім мають відповідати вимогам статті 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту" .

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Як розробити освітню програму для 5-х класів на основі типової освітньої програми - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Як розробити освітню програму для 5-х класів на основі типової освітньої програми 16 червня 2022 року відбувся вебінар "Упроваджуємо новий державний стандарт базової середньої освіти: як розробити освітню програму на основі типової", організований у партнерстві між Державною службою якості освіти України та Цифровим видавництвом MCFR.

# data[].attributes.headline
15 червня 2023 року 13.00 Тема: Як створити освітню програму, розроблену не на основі типових освітніх програм.   Спікер: Наталія ЮШКО

# data[].attributes.subject
15 червня 2023 року 13.00 Тема: Як створити освітню програму, розроблену не на основі типових освітніх програм.   Спікер: Наталія ЮШКО

# data[].attributes.body
Початок зустрічі 15.06.2023 р. о 13.00 год.

Лінк на приєднання:

https://us02web.zoom.us/j/88470816866?pwd=a0NFdllMSFZ6R21BSXZJQW5FOXVNdz09

Ідентифікатор конференції: 884 7081 6866

Код доступу: 018182

# data[].attributes.headline
Мовний етикет (спікерка Тетяна ШАРОВА)

# data[].attributes.subject
Мовний етикет (спікерка Тетяна ШАРОВА)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інноваційні обрії

# data[].attributes.attachment_link.title
Мовний етикет (спікерка Тетяна ШАРОВА)

# data[].attributes.headline
Види ділових документів

# data[].attributes.subject
Види ділових документів

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інноваційні обрії

# data[].attributes.attachment_link.title
Види ділових документів

# data[].attributes.headline
 ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ

# data[].attributes.subject
 ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.description
Як провести самоооцінювання за допомогою  інформаційно-аналітичної системи "EvaluEd"?

Ми  продовжуємо ділитися з вами безцінним досвідом    директорів закладів освіти Сумщини    в  рубриці...

# data[].attributes.headline
Навчальний предмет «Захист України»: як школи організовують, а засновники забезпечують

# data[].attributes.subject
Навчальний предмет «Захист України»: як школи організовують, а засновники забезпечують

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Державна служба якості освіти України у березі 2023 року вивчала питання організації освітнього процесу з навчального предмета "Захист України" у вибірці закладів загальної середньої освіти.

Під час вивчення основна увага приділена питанням:

дотримання вимог навчальної програми з предмета "Захист України" та організації гурткової роботи;

кадрового забезпечення і матеріально-технічної бази закладів освіти.

Обсяг вивчення предмета "Захист України" та кадрове забезпечення

Навчальною програмою для 10-11 класів закладів загальної середньої освіти з предмета "Захист України" (рівень стандарту), затвердженою наказом МОН України від 03.08.2022 № 698, передбачено вивчення предмета в обсязі не менше:

1,5 год./тиждень;

2 год./тиждень - за умови виділення 0,5 год. з додаткових годин на окремі базові предмети.

Серед закладів освіти, що потрапили до вибірки, обсяг вивчення навчального предмета "Захист України" становив:

1,5 год./тиждень - у 82% 10-х та 85% 11-х класів.

2 год./тиждень - у 15% закладів освіти.

Водночас в окремих закладах освіти виявлено як збільшення обсягу вивчення предмета (по 3 год./тиждень в Одеській та Рівненській обл.), так і зменшення (по 1 год./тиждень у Черкаській, Донецькій та Запорізькій обл.).

Навчально-польові заняття (збори) і навчально-тренувальні заняття серед учнів 11-х класів наприкінці навчального року проводяться у 68% закладів освіти. Натомість у 19% шкіл відповідні заняття не проводяться, зокрема у всіх охоплених вивченням закладах Закарпатської, Миколаївської, Хмельницької обл. та м. Київ.

У 66% закладів освіти, охоплених вивченням, організовано роботу військово-патріотичних гуртків за такими основними напрямами:

інтелектуально-мистецький (історія України, Українська революція, етнографія, історія українського війська, сучасних збройних сил України, українська патріотична чи народна пісня);

фізкультурно-спортивний (віджимання, метання гранати, підтягування на перекладині);

туристично-спортивний (смуга перешкод, топографія);

військово-прикладний (стрільба з пневматичної зброї, розбирання та збирання автомата АК).

Проте у 31% закладів освіти робота гуртків військово-патріотичного спрямування не організована. У 3% шкіл в рамках роботи гуртка здійснювалася підготовка до участі у Всеукраїнській дитячо-юнацькій військово-патріотичній грі "Сокіл" ("Джура") та проводилися заходи військово-патріотичного спрямування до Дня Захисника України та Дня українського козацтва, Дня Збройних Сил України, Дня Соборності України, Дня Чорнобильської трагедії, Дня пам'яті жертв голодомору тощо.

Переважна більшість (82%) педагогічних працівників, які викладають предмет "Захист України", мають педагогічну освіту, проте більшість із них - за фахом "Технологічна освіта", "Фізичне виховання", "Історія", "Біологія". Серед учителів без педагогічної освіти більшість із дипломами за інженерними спеціальностями. 74% вчителів мають військовий досвід та/або проходили строкову військову службу.

Із загальної кількості педагогічних працівників, які викладають предмет "Захист України", відповідне підвищення кваліфікації за останні п'ять років пройшли 82% працівників (здебільшого в обласних установах післядипломної освіти). Найбільша кількість учителів, які не пройшли підвищення кваліфікації за профілем протягом останніх п'яти років, працюють у закладах освіти Донецької (50%) та Хмельницької (40%) областей.

Навчальні кабінети з предмета "Захист України" та їх оснащення

Окремі навчальні кабінети з предмета "Захист України" наявні у 71% закладів, охоплених вивченням. Зокрема, у Миколаївській та Хмельницькій областях такі кабінети є у всіх закладах освіти, де здійснювалося вивчення. Натомість найбільше закладів освіти, де відсутні окремі навчальні кабінети, функціонують у Рівненській (64%), Закарпатській (60%) та Черкаській (55%) областях.

У більш ніж половині закладів освіти (62%), охоплених вивченням, кабінети оснащені комп'ютерним та мультимедійним обладнанням. Проте лише у Дніпропетровській і Чернігівській областях 100% закладів освіти мають необхідне комп'ютерне забезпечення та мультимедійне обладнання. Натомість у Львівській, Тернопільській, Черкаській, Рівненській та Хмельницькій областях забезпеченість комп'ютерним і мультимедійним обладнанням у межах від 20% до 53%.

Якщо оцінювати за 5-бальною шкалою матеріально-технічне забезпечення закладів освіти з навчального предмета "Захист України", то визначено такі рівні:

1 ("не забезпечено") і 2 ("майже не забезпечено") - 41% закладів (переважна більшість функціонують у Закарпатській, Львівській, Рівненській, Сумській, Хмельницькій та Черкаській обл.);

3 ("забезпечено частково") - 37% закладів;

4 ("забезпечено") - 20% закладів;

5 ("забезпечено повністю") - 2% шкіл (по одній у Миколаївській, Тернопільській та Харківській областях і дві - в Івано-Франківській).

Засновник (орган управління освітою) зобов'язаний забезпечити утримання та розвиток матеріально-технічної бази заснованого ним закладу освіти на рівні, достатньому для виконання вимог стандартів освіти та ліцензійних умов. Проте за останні три роки матеріально-технічна база оновлювалася лише у 52% закладів освіти, охоплених вивченням. Майже не оновлювалася матеріально-технічна база за останні три роки у закладах освіти Рівненської, Сумської, Черкаської та Чернігівської областей. У 35% закладів освіти засновник взагалі не вживав заходів щодо облаштування й оснащення навчальних кабінетів з предмета "Захист України". При цьому керівники 54% закладів офіційно зверталися до засновника щодо покращення навчальної бази з предмета "Захист України".

Способи поліпшення викладання предмета "Захист України"

Керівники закладів освіти висловили свої думки щодо можливих ефективних шляхів підвищення якості організації освітнього процесу з навчального предмета "Захист України":

80% вважають, що ефективним буде централізована закупівля засобів навчання та обладнання, якими можуть бути оснащені навчальні кабінети предмета "Захист України";

60% підтримують створення комунальних міжшкільних ресурсних центрів військово-патріотичного виховання;

51% вважають за доцільне збільшення годин викладання предмета "Захист України".

Державна служба якості освіти України за результатами вивчення надала свої рекомендації щодо підвищення якості освітнього процесу з навчального предмета "Захист України" керівникам закладів освіти і їх засновникам.
Довідково:
Вивчення проведене у 257 закладах освіти (у середньому по 10 шкіл у кожній області), з яких 174 у міській (68%) та 83 у сільській (32%) місцевостях. В охоплених вивченням закладах освіти кількість 10-х класів становить 481 (11 643 учнів), 11-х класів - 487 (11 248 учнів), що складає 5% від загальної кількості здобувачів освіти 10-11-х класів.

Навчальний предмет "Захист України": як школи організовують, а засновники забезпечують

Державна служба якості освіти України у березі 2023 року вивчала питання організації освітнього процесу з навчального предмета "Захист України" у вибірці закладів загальної середньої освіти.

Під час вивчення основна увага приділена питанням:

дотримання вимог навчальної програми з предмета "Захист України" та організації гурткової роботи;

кадрового забезпечення і матеріально-технічної бази закладів освіти.

Обсяг вивчення предмета "Захист України" та кадрове забезпечення

Навчальною програмою для 10-11 класів закладів загальної середньої освіти з предмета "Захист України" (рівень стандарту), затвердженою наказом МОН України від 03.08.2022 № 698, передбачено вивчення предмета в обсязі не менше:

1,5 год./тиждень;

2 год./тиждень - за умови виділення 0,5 год. з додаткових годин на окремі базові предмети.

Серед закладів освіти, що потрапили до вибірки, обсяг вивчення навчального предмета "Захист України" становив:

1,5 год./тиждень - у 82% 10-х та 85% 11-х класів.

2 год./тиждень - у 15% закладів освіти.

Водночас в окремих закладах освіти виявлено як збільшення обсягу вивчення предмета (по 3 год./тиждень в Одеській та Рівненській обл.), так і зменшення (по 1 год./тиждень у Черкаській, Донецькій та Запорізькій обл.).

Навчально-польові заняття (збори) і навчально-тренувальні заняття серед учнів 11-х класів наприкінці навчального року проводяться у 68% закладів освіти. Натомість у 19% шкіл відповідні заняття не проводяться, зокрема у всіх охоплених вивченням закладах Закарпатської, Миколаївської, Хмельницької обл. та м. Київ.

У 66% закладів освіти, охоплених вивченням, організовано роботу військово-патріотичних гуртків за такими основними напрямами:

інтелектуально-мистецький (історія України, Українська революція, етнографія, історія українського війська, сучасних збройних сил України, українська патріотична чи народна пісня);

фізкультурно-спортивний (віджимання, метання гранати, підтягування на перекладині);

туристично-спортивний (смуга перешкод, топографія);

військово-прикладний (стрільба з пневматичної зброї, розбирання та збирання автомата АК).

Проте у 31% закладів освіти робота гуртків військово-патріотичного спрямування не організована. У 3% шкіл в рамках роботи гуртка здійснювалася підготовка до участі у Всеукраїнській дитячо-юнацькій військово-патріотичній грі "Сокіл" ("Джура") та проводилися заходи військово-патріотичного спрямування до Дня Захисника України та Дня українського козацтва, Дня Збройних Сил України, Дня Соборності України, Дня Чорнобильської трагедії, Дня пам'яті жертв голодомору тощо.

Переважна більшість (82%) педагогічних працівників, які викладають предмет "Захист України", мають педагогічну освіту, проте більшість із них - за фахом "Технологічна освіта", "Фізичне виховання", "Історія", "Біологія". Серед учителів без педагогічної освіти більшість із дипломами за інженерними спеціальностями. 74% вчителів мають військовий досвід та/або проходили строкову військову службу.

Із загальної кількості педагогічних працівників, які викладають предмет "Захист України", відповідне підвищення кваліфікації за останні п'ять років пройшли 82% працівників (здебільшого в обласних установах післядипломної освіти). Найбільша кількість учителів, які не пройшли підвищення кваліфікації за профілем протягом останніх п'яти років, працюють у закладах освіти Донецької (50%) та Хмельницької (40%) областей.

Навчальні кабінети з предмета "Захист України" та їх оснащення

Окремі навчальні кабінети з предмета "Захист України" наявні у 71% закладів, охоплених вивченням. Зокрема, у Миколаївській та Хмельницькій областях такі кабінети є у всіх закладах освіти, де здійснювалося вивчення. Натомість найбільше закладів освіти, де відсутні окремі навчальні кабінети, функціонують у Рівненській (64%), Закарпатській (60%) та Черкаській (55%) областях.

У більш ніж половині закладів освіти (62%), охоплених вивченням, кабінети оснащені комп'ютерним та мультимедійним обладнанням. Проте лише у Дніпропетровській і Чернігівській областях 100% закладів освіти мають необхідне комп'ютерне забезпечення та мультимедійне обладнання. Натомість у Львівській, Тернопільській, Черкаській, Рівненській та Хмельницькій областях забезпеченість комп'ютерним і мультимедійним обладнанням у межах від 20% до 53%.

Якщо оцінювати за 5-бальною шкалою матеріально-технічне забезпечення закладів освіти з навчального предмета "Захист України", то визначено такі рівні:

1 ("не забезпечено") і 2 ("майже не забезпечено") - 41% закладів (переважна більшість функціонують у Закарпатській, Львівській, Рівненській, Сумській, Хмельницькій та Черкаській обл.);

3 ("забезпечено частково") - 37% закладів;

4 ("забезпечено") - 20% закладів;

5 ("забезпечено повністю") - 2% шкіл (по одній у Миколаївській, Тернопільській та Харківській областях і дві - в Івано-Франківській).

Засновник (орган управління освітою) зобов'язаний забезпечити утримання та розвиток матеріально-технічної бази заснованого ним закладу освіти на рівні, достатньому для виконання вимог стандартів освіти та ліцензійних умов. Проте за останні три роки матеріально-технічна база оновлювалася лише у 52% закладів освіти, охоплених вивченням. Майже не оновлювалася матеріально-технічна база за останні три роки у закладах освіти Рівненської, Сумської, Черкаської та Чернігівської областей. У 35% закладів освіти засновник взагалі не вживав заходів щодо облаштування й оснащення навчальних кабінетів з предмета "Захист України". При цьому керівники 54% закладів офіційно зверталися до засновника щодо покращення навчальної бази з предмета "Захист України".

Способи поліпшення викладання предмета "Захист України"

Керівники закладів освіти висловили свої думки щодо можливих ефективних шляхів підвищення якості організації освітнього процесу з навчального предмета "Захист України":

80% вважають, що ефективним буде централізована закупівля засобів навчання та обладнання, якими можуть бути оснащені навчальні кабінети предмета "Захист України";

60% підтримують створення комунальних міжшкільних ресурсних центрів військово-патріотичного виховання;

51% вважають за доцільне збільшення годин викладання предмета "Захист України".

Державна служба якості освіти України за результатами вивчення надала свої рекомендації щодо підвищення якості освітнього процесу з навчального предмета "Захист України" керівникам закладів освіти і їх засновникам.
Довідково:
Вивчення проведене у 257 закладах освіти (у середньому по 10 шкіл у кожній області), з яких 174 у міській (68%) та 83 у сільській (32%) місцевостях. В охоплених вивченням закладах освіти кількість 10-х класів становить 481 (11 643 учнів), 11-х класів - 487 (11 248 учнів), що складає 5% від загальної кількості здобувачів освіти 10-11-х класів.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальний предмет "Захист України": як школи організовують, а засновники забезпечують - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Державна служба якості освіти України у березі 2023 року вивчала питання організації освітнього процесу з навчального предмета "Захист України" у вибірці закладів загальної середньої освіти. Під час вивчення основна увага приділена питанням: дотримання вимог навчальної програми з предмета "Захист України" та організації гурткової роботи; кадрового забезпечення і матеріально-технічної бази закладів освіти.

# data[].attributes.headline
Дослідження соціально-емоційних навичок учнів: відповіді організаторів

# data[].attributes.subject
Дослідження соціально-емоційних навичок учнів: відповіді організаторів

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Восени 2023 року Україна візьме участь у першому у світі масштабному опитуванні - частині дослідження соціально-емоційних навичок. Рівень сформованості цих навичок заміряють у 10-річних та 15-річних дітей 15 країн світу. Опитування проводить Організація економічного співробітництва та розвитку (ОЕСР), яка організовує зокрема й PISA.

На порталі " Нова українська школа" опубліковане велике інтерв'ю, в якому на запитання про дослідження соціально-емоційних навичок (ДоСЕН) відповіли:

Андреас ШЛЯЙХЕР, директор Директорату освіти та навичок і радник генерального секретаря ОЕСР, засновник PISA і ДоСЕН;

Руслан ГУРАК, голова Державної служби якості освіти України (співорганізатор дослідження);

Олександр ЕЛЬКІН, голова ради ГО "ЕдКемп Україна" (організатор і національний дослідницький центр ДоСЕН в Україні).

Заплановане дослідження дуже відрізняється від PISA - і предметом вимірювання, й інструментами, які для цього використовуватимуть. ДоСЕН дослідить 17 м'яких навичок, які згрупує у виміри, наприклад, широта кругозору учнівства, сумлінність, емоційна стабільність, здатність до співробітництва чи мотивація досягати цілей. Також дослідження аналізуватиме середовище та контекст, у якому перебуває учнівство. Для цього в опитуванні візьмуть участь як учні/учениці, так і батьківство, вчительство та адміністрації закладів освіти.

У світі ДоСЕН триває вже кілька років, є навіть результати першого циклу дослідження (2019-2021 рр.), наразі проводять другий. Та якщо в інших країнах дослідження проводиться на рівні міст чи регіонів, то в Україні буде відбуватися на національному рівні, з вибіркою закладів освіти з усіх регіонів (окрім тих, які тимчасово окуповані або знаходяться в зоні бойових дій).

"Важливість мʼяких навичок очевидна, але не в освітянських, а в інших колах. Наприклад, роботодавці..."

Чому соціально-емоційні навички необхідні українській освіті?
Олександр ЕЛЬКІН:
У 2016 році, коли народжувалася реформа НУШ, уперше за всю історію української освіти на рівні політичних документів прозвучала зрозуміла та не так легко упроваджувана ідея дитиноцентризму, тобто фокус освіти на дитині. Також тоді вперше зробили пропозицію цілісного розвитку дитини й фокус на її добробут, що передбачає і добру академічну успішність, і подальшу реалізацію в професії, і здоров'я. Поруч із цим, у моделі наскрізних компетентностей НУШ, з'явився і соціально-емоційний компонент.

Коли Україна у 2014 році зіткнулася з війною, стан стресу, невизначеності, виклики, що були в рази підсилені після повномасштабного вторгнення, відобразилися на освіті. На мою думку, розвинені соціально-емоційні навички - це передумова подолання викликів травми, стресу, відчуття невпевненості в майбутньому, які ми бачимо й у дорослих, і в дітей. Дуже важко говорити про будь-що, доки ми не врівноважимо себе.

У чому важливість мʼяких навичок для системи освіти та її якості?
Руслан ГУРАК:
Є безліч чинників, що впливають на якість освіти та навчання: від вчительства, освітнього середовища, соціально-економічної ситуації й до війни, пандемії, мотивації батьківства та навіть їхньої освіти. Тому вважати, що школа і вчителі - єдині ключові чинники, що впливають на учнівську успішність, - хибно.

Дослідження з формування умінь і навичок дітей ще не відбувалися в Україні. Раніше команда Державної служби якості освіти проводила опитування, які стосувалися відчуттів учительства, батьків, адміністрацій закладів освіти про те, як ці навички працюють, впливають на результати навчання, як діти поводяться в різних ситуаціях. Та зараз це стало надважливим, адже діти навчаються під час повітряних тривог, інших стресових ситуацій, тож їхній психологічний стан може бути нестабільним.

Зараз нам, як ніколи, важливо розуміти, як і в який спосіб формуються соціально-емоційні навички. Очевидно, що це відбувається не лише в школі.

Було б дуже добре дібрати методи та інструменти, як їх виміряти, і пов'язати сформованість цих навичок із результатами навчання.

Як ви прийшли до розуміння, що соціально-емоційні навички дітей - це важливо та що їх можна вимірювати?
Андреас ШЛЯЙХЕР:
Важливість цих навичок була очевидною, щоправда, не в освітянських, а в інших колах. Роботодавці, до прикладу, дуже чітко розуміють їх важливість - люди мають жити в складному світі, багато спілкуватися, давати раду з невизначеністю, складнощами. Тому ми думали над тим, як довести реальність розвитку цих навичок, виміряти їх. А технічні можливості дослідження поступово зʼявилися.

У 2015 році ми вперше виміряли навички групового розвʼязання проблем. У школах роблять так - ви маєте сидіти за партою, індивідуально розв'язувати певну проблему, а в кінці навчального року пройти тест на навичку, якою особисто ви володієте. Але в реальному житті при розвʼязанні проблем ви маєте взаємодіяти з іншими людьми й ділитися своїми знаннями. Вам необхідно розуміти мислення фахівців та фахівчинь із різних галузей, знати, як живуть люди в різних країнах, яка в них культура тощо.

Під час перших досліджень ми з подивом усвідомили, що в більшості випадків скептицизм щодо цих навичок і їхнього вимірювання йде від освітянства. Вони казали: "Як ми можемо виміряти навичку розвʼязання проблем, якщо її не викладають у школі?" Після цього ми вирішили створити більш точне, докладне та пропрацьоване опитування - ось таким був початок ДоСЕН.

"Усе буде залежати від того, наскільки якісно буде продумана модель підвищення кваліфікації"

Чому в освітніх системах різних країн різне ставлення до соціально-емоційних навичок та різний рівень їх упровадження в навчання?
Андреас ШЛЯЙХЕР:
У західному світі, Європі та північній Америці освіта зосереджена на інструментальному підході передачі знань, а учнівство часто споживає знаннєвий "напівфабрикат". У Японії навпаки - освіта завжди була і є основою суспільства. Там після уроків учні та учениці прибирають класи разом із вчителями, бо це їхній дім, де вони проводять багато часу. Не дивно, що Японія стала однією з лідерок нашого дослідження про групове розвʼязання проблем - там дуже розвинуті традиції колективізму. Для інших країн соціально-емоційні навички природні й добре розвинуті, наприклад, у мешканців та мешканок Скандинавії.

Для мене найцікавіше є те, що багато людей називають ці навички "позапрограмними", кажучи, що вони дуже важливі, але не є частиною навчальних програм. І для мене ця характеристика соціально-емоційних навичок є показовою.

Але для мене соціально-емоційні навички - це, навпаки, ядро, суть навчальної програми, а уроки, предмети - це способи, якими їх можна розвивати.

На початку впровадження НУШ був певний спротив до компетентнісного компонента реформи. Чи бачите ви динаміку в ставленні до нього українського освітянства?
Олександр ЕЛЬКІН:
Одна справа - мати ідею і гарний намір, інша справа - впровадити її й масштабувати, особливо до рівня великих систем, національної освіти. Результат залежить від комунікації, від того, наскільки добре передали базову інформацію.

Якщо вчительство не підтримувати впродовж усього шляху впровадження, то інформацію й ідеї, які закладаються, можуть викривити. Якщо говорити про НУШ, то в початковій школі була більш-менш якісно проведена робота з вчительством, яке є транслятором ідей і підходів. Але, на жаль, не до кожної школи дійшла справжня НУШ, бо в процесі реалізації втратилося ядро підходу, практик, визначень. Певною мірою опір був пов'язаний із тим, що не все українське освітянство знає, що таке НУШ, не всі мають відповідну підготовку й інструменти, як педагогічні, так і ті, що пов'язані з освітнім простором. А це все є важливою передумовою, щоб відчути, як працює реформа і якісно її упроваджувати.

Тому, якщо ми говоримо про такий новий пріоритет освіти, як розвиток соціально-емоційних навичок в українського учнівства, питання тут у впровадженні, у тому, як ці ідеї будуть масштабуватися. Втрати неминучі - як би ми не налаштовували цей ланцюжок, частина інформації по дорозі "розплескається". Але базова ідея має бути впізнаваною всім. Думаю, тут насамперед все буде залежати від того, наскільки якісно буде продумана каскадна модель підвищення кваліфікації й передачі цього досвіду.

Звісно, усе нове викликає острах. Раніше в нашій освітній системі ми не робили на цьому фокус. Водночас про цінність соціально-емоційних навичок говорить закордонна практика, і це вже усвідомлює українське вчительство.

"Наша мета - щоб усі твердження та питання були травмочутливими, а процес сприймався не як черговий шкільний тест"

Чому Україну погодилися доєднати до ДоСЕН? Що наша країна може дати дослідженню?
Андреас ШЛЯЙХЕР:
Я працюю з багатьма країнами та регіонами. Та Україна може додати унікальну перспективу ДоСЕН.

Адже в моменти змін, невизначеності, травми, соціально-емоційні навички особливо важливі, можливо, ще важливіші за традиційні навички. Знайти орієнтири, бути ефективними, мати силу волі й мобілізувати свої когнітивні, соціально-емоційні ресурси - такі речі в момент кризи дуже важливі.

І для юних українок та українців, як і для їхніх однолітків у інших країнах, школа - одне з найбільш певних, надійних місць. Вони сприймають це як стабільність: кожен день їх чекає школа і вчительство. У часи пандемії ця певність була зруйнована, особливо в молодшій школі. А для України ця нова реальність триває довше й посилена надзвичайними обставинами повномасштабної війни.

Як дослідження адаптують до воєнних реалій в Україні?
Олександр ЕЛЬКІН:
ДоСЕН має визначений інструментарій, який умовно можна розділити на дві категорії.

Перший інструмент - твердження, які будуються навколо соціально-емоційних навичок із моделі "Великої п'ятірки". Наприклад, є твердження "Я почуваюся спокійно й розслаблено", - учні та учениці мають відповісти, наскільки вони це відчувають.

Другий інструмент - контекстуальні питальники, за допомогою яких досліджується середовище, у якому перебувають діти. Мова йде про школу, вчительство, адміністрації, громаду, і звичайно про родину і країну загалом.

Звісно, нині наш контекст дуже важкий. Тому всі питальники проходять психологічну експертизу, а психологиня Світлана Ройз працює з усіма людьми, які долучені до проведення дослідження. Наша мета - щоб усі твердження та питання були травмочутливими, а процес сприймався не як черговий шкільний тест.

У базовій репрезентативній вибірці є 232 заклади освіти-учасники дослідження. Додатково маємо дві черги шкіл, які замінять заклади в основному списку у випадках форс-мажорів.

Є ще і третя група шкіл, що сформована невипадково, - це заклади освіти, які впроваджують програму соціально-емоційного та етичного навчання (СЕЕН), чи не єдину програму, затверджену МОН, яка зараз на останній фазі експериментальної апробації. І нам цікаво подивитися, що демонструють діти в школах, які навчаються за цією програмою.

Участь батьківства та тих, хто їх замінює в інших країнах є опційною, але для нас дуже важливо залучити і їхній голос. Напевно, це буде непросто, але батьківство та опікунство мають бути партнерами шкіл у популяризації й впроваджені цих навичок.

"Виявляється, що виміряти емпатію в дітей доволі просто, не важче, ніж знання з математики"

Ви писали, що соціально-емоційні навички важко виміряти. А те, що важко вимірюється, так само важко сприймається освітніми системами. Наскільки точно можна виміряти соціально-емоційні навички?
Андреас ШЛЯЙХЕР:
Модель великої п'ятірки давно відома в науці, та лиш нещодавно ми змогли адаптувати її до вимірювання соціально-емоційних навичок у школах. Скажу так: якщо для вас є стандартом шкільний тест, то ним важко виміряти співпереживання чи креативність. Але якщо відійти від поняття тесту й подивитися на вимірювання ширше - як на спостереження, розуміння, то раптом ці навички стає дуже легко виміряти.

Наприклад, є оцінювання емпатії у 5-річних дітей. Як це виміряти? Розкажіть дітям історію з різними персонажами - і ви чітко побачите, як вони реагують на героїв та героїнь, з ким себе асоціюють. Ви можете записати це й потім проаналізувати - виявиться, що виміряти емпатію доволі просто, не важче, ніж знання з математики. Різниця лише в підході вимірювання.

Одним із найбільш дивовижних результатів першої фази опитування є те, що 15-річні діти мають нижчий рівень креативності, ніж 10-річні. Якби такі результати були про математику, одразу постало б питання про те, що щось не так із навчанням. Але ніхто не ставить цього питання про креативність.

Ці навички важко відстежувати, тому люди в освіті не думають про них. Креативність не є шкільним предметом, але це одна з найголовніших навичок людей у сучасному світі.

Що можуть дати результати дослідження українській освіті?
Руслан ГУРАК:
В інфопросторі зараз багато говорять про освітні втрати. В Україні вони є, і їх треба вимірювати. Втім, такої практики немає і не було. Державна служба якості освіти йшла іншим шляхом, маючи інструменти інституційного аудиту для оцінювання шкіл. До вимірювань втрат підштовхнула пандемія, бо ми розуміли, що дистанційне навчання точно впливає на результати.

Минулого року ми провели перший етап дослідження, спробувавши оцінити освітні втрати через обговорення з учительством, батьківством, учнями та ученицями, адміністраціями шкіл. Зараз, під час повномасштабної війни, провели другий етап. Цьогоріч завершуємо фокусоване групове опитування про освітні втрати. Третій етап реалізуємо на платформі " Всеукраїнська школа онлайн " у травні, де будуть відкриті питання для учнів та учениць 6 і 8 класів і тестування з української мови й математики. Тести покажуть, як діти засвоюють програму.

Четвертий етап, який сподіваємося провести разом з ОЕСР та ГО "ЕдКемп Україна", - це ДоСЕН, що дасть змогу виміряти м'які навички учнівства. Тільки тоді хочемо оприлюднити результати комплексного дослідження за результатами чотирьох етапів.

Будь-які тестування в школах стосуються засвоєння матеріалу з того чи того навчального предмета. Але вони не відкривають задекларовані державним стандартом компетентнісні підходи в навчанні повністю, бо не вимірюють їх. Тому ДоСЕН покаже повноту картини про те, що відбувається в системі освіти України.

Ми плануємо порівняти підсумки дослідження соціально-емоційних навичок із результатами тестів, і лише тоді зробити висновки й надати комплексні рекомендації - для учнівства, батьківства, шкіл та громад, - щоб на доказовому підґрунті ухвалювати виважені рішення про те, як надолужувати освітні втрати, реалізувати державний стандарт та адаптувати освітній процес.
Ініціатива приєднання України до дослідження належить громадській організації "ЕдКемп Україна", і за рішенням Організації економічного співробітництва та розвитку вона визначена організатором і Національним центром ДоСЕН в Україні. Державна служба якості освіти України є співорганізатором. Серед партнерів - Комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій, Консультативна рада з питань сприяння розвитку системи загальної середньої освіти при Президентові України, Інститут проблем виховання Національної академії педагогічних наук України, команда PISA Українського центру оцінювання якості освіти, Інститут освітньої аналітики. Дослідження соціально-емоційних навичок в Україні здійснюється за підтримки Міжнародного фонду "Відродження".

Дослідження соціально-емоційних навичок учнів: відповіді організаторів

Восени 2023 року Україна візьме участь у першому у світі масштабному опитуванні - частині дослідження соціально-емоційних навичок. Рівень сформованості цих навичок заміряють у 10-річних та 15-річних дітей 15 країн світу. Опитування проводить Організація економічного співробітництва та розвитку (ОЕСР), яка організовує зокрема й PISA.

На порталі " Нова українська школа" опубліковане велике інтерв'ю, в якому на запитання про дослідження соціально-емоційних навичок (ДоСЕН) відповіли:

Андреас ШЛЯЙХЕР, директор Директорату освіти та навичок і радник генерального секретаря ОЕСР, засновник PISA і ДоСЕН;

Руслан ГУРАК, голова Державної служби якості освіти України (співорганізатор дослідження);

Олександр ЕЛЬКІН, голова ради ГО "ЕдКемп Україна" (організатор і національний дослідницький центр ДоСЕН в Україні).

Заплановане дослідження дуже відрізняється від PISA - і предметом вимірювання, й інструментами, які для цього використовуватимуть. ДоСЕН дослідить 17 м'яких навичок, які згрупує у виміри, наприклад, широта кругозору учнівства, сумлінність, емоційна стабільність, здатність до співробітництва чи мотивація досягати цілей. Також дослідження аналізуватиме середовище та контекст, у якому перебуває учнівство. Для цього в опитуванні візьмуть участь як учні/учениці, так і батьківство, вчительство та адміністрації закладів освіти.

У світі ДоСЕН триває вже кілька років, є навіть результати першого циклу дослідження (2019-2021 рр.), наразі проводять другий. Та якщо в інших країнах дослідження проводиться на рівні міст чи регіонів, то в Україні буде відбуватися на національному рівні, з вибіркою закладів освіти з усіх регіонів (окрім тих, які тимчасово окуповані або знаходяться в зоні бойових дій).

"Важливість мʼяких навичок очевидна, але не в освітянських, а в інших колах. Наприклад, роботодавці..."

Чому соціально-емоційні навички необхідні українській освіті?
Олександр ЕЛЬКІН:
У 2016 році, коли народжувалася реформа НУШ, уперше за всю історію української освіти на рівні політичних документів прозвучала зрозуміла та не так легко упроваджувана ідея дитиноцентризму, тобто фокус освіти на дитині. Також тоді вперше зробили пропозицію цілісного розвитку дитини й фокус на її добробут, що передбачає і добру академічну успішність, і подальшу реалізацію в професії, і здоров'я. Поруч із цим, у моделі наскрізних компетентностей НУШ, з'явився і соціально-емоційний компонент.

Коли Україна у 2014 році зіткнулася з війною, стан стресу, невизначеності, виклики, що були в рази підсилені після повномасштабного вторгнення, відобразилися на освіті. На мою думку, розвинені соціально-емоційні навички - це передумова подолання викликів травми, стресу, відчуття невпевненості в майбутньому, які ми бачимо й у дорослих, і в дітей. Дуже важко говорити про будь-що, доки ми не врівноважимо себе.

У чому важливість мʼяких навичок для системи освіти та її якості?
Руслан ГУРАК:
Є безліч чинників, що впливають на якість освіти та навчання: від вчительства, освітнього середовища, соціально-економічної ситуації й до війни, пандемії, мотивації батьківства та навіть їхньої освіти. Тому вважати, що школа і вчителі - єдині ключові чинники, що впливають на учнівську успішність, - хибно.

Дослідження з формування умінь і навичок дітей ще не відбувалися в Україні. Раніше команда Державної служби якості освіти проводила опитування, які стосувалися відчуттів учительства, батьків, адміністрацій закладів освіти про те, як ці навички працюють, впливають на результати навчання, як діти поводяться в різних ситуаціях. Та зараз це стало надважливим, адже діти навчаються під час повітряних тривог, інших стресових ситуацій, тож їхній психологічний стан може бути нестабільним.

Зараз нам, як ніколи, важливо розуміти, як і в який спосіб формуються соціально-емоційні навички. Очевидно, що це відбувається не лише в школі.

Було б дуже добре дібрати методи та інструменти, як їх виміряти, і пов'язати сформованість цих навичок із результатами навчання.

Як ви прийшли до розуміння, що соціально-емоційні навички дітей - це важливо та що їх можна вимірювати?
Андреас ШЛЯЙХЕР:
Важливість цих навичок була очевидною, щоправда, не в освітянських, а в інших колах. Роботодавці, до прикладу, дуже чітко розуміють їх важливість - люди мають жити в складному світі, багато спілкуватися, давати раду з невизначеністю, складнощами. Тому ми думали над тим, як довести реальність розвитку цих навичок, виміряти їх. А технічні можливості дослідження поступово зʼявилися.

У 2015 році ми вперше виміряли навички групового розвʼязання проблем. У школах роблять так - ви маєте сидіти за партою, індивідуально розв'язувати певну проблему, а в кінці навчального року пройти тест на навичку, якою особисто ви володієте. Але в реальному житті при розвʼязанні проблем ви маєте взаємодіяти з іншими людьми й ділитися своїми знаннями. Вам необхідно розуміти мислення фахівців та фахівчинь із різних галузей, знати, як живуть люди в різних країнах, яка в них культура тощо.

Під час перших досліджень ми з подивом усвідомили, що в більшості випадків скептицизм щодо цих навичок і їхнього вимірювання йде від освітянства. Вони казали: "Як ми можемо виміряти навичку розвʼязання проблем, якщо її не викладають у школі?" Після цього ми вирішили створити більш точне, докладне та пропрацьоване опитування - ось таким був початок ДоСЕН.

"Усе буде залежати від того, наскільки якісно буде продумана модель підвищення кваліфікації"

Чому в освітніх системах різних країн різне ставлення до соціально-емоційних навичок та різний рівень їх упровадження в навчання?
Андреас ШЛЯЙХЕР:
У західному світі, Європі та північній Америці освіта зосереджена на інструментальному підході передачі знань, а учнівство часто споживає знаннєвий "напівфабрикат". У Японії навпаки - освіта завжди була і є основою суспільства. Там після уроків учні та учениці прибирають класи разом із вчителями, бо це їхній дім, де вони проводять багато часу. Не дивно, що Японія стала однією з лідерок нашого дослідження про групове розвʼязання проблем - там дуже розвинуті традиції колективізму. Для інших країн соціально-емоційні навички природні й добре розвинуті, наприклад, у мешканців та мешканок Скандинавії.

Для мене найцікавіше є те, що багато людей називають ці навички "позапрограмними", кажучи, що вони дуже важливі, але не є частиною навчальних програм. І для мене ця характеристика соціально-емоційних навичок є показовою.

Але для мене соціально-емоційні навички - це, навпаки, ядро, суть навчальної програми, а уроки, предмети - це способи, якими їх можна розвивати.

На початку впровадження НУШ був певний спротив до компетентнісного компонента реформи. Чи бачите ви динаміку в ставленні до нього українського освітянства?
Олександр ЕЛЬКІН:
Одна справа - мати ідею і гарний намір, інша справа - впровадити її й масштабувати, особливо до рівня великих систем, національної освіти. Результат залежить від комунікації, від того, наскільки добре передали базову інформацію.

Якщо вчительство не підтримувати впродовж усього шляху впровадження, то інформацію й ідеї, які закладаються, можуть викривити. Якщо говорити про НУШ, то в початковій школі була більш-менш якісно проведена робота з вчительством, яке є транслятором ідей і підходів. Але, на жаль, не до кожної школи дійшла справжня НУШ, бо в процесі реалізації втратилося ядро підходу, практик, визначень. Певною мірою опір був пов'язаний із тим, що не все українське освітянство знає, що таке НУШ, не всі мають відповідну підготовку й інструменти, як педагогічні, так і ті, що пов'язані з освітнім простором. А це все є важливою передумовою, щоб відчути, як працює реформа і якісно її упроваджувати.

Тому, якщо ми говоримо про такий новий пріоритет освіти, як розвиток соціально-емоційних навичок в українського учнівства, питання тут у впровадженні, у тому, як ці ідеї будуть масштабуватися. Втрати неминучі - як би ми не налаштовували цей ланцюжок, частина інформації по дорозі "розплескається". Але базова ідея має бути впізнаваною всім. Думаю, тут насамперед все буде залежати від того, наскільки якісно буде продумана каскадна модель підвищення кваліфікації й передачі цього досвіду.

Звісно, усе нове викликає острах. Раніше в нашій освітній системі ми не робили на цьому фокус. Водночас про цінність соціально-емоційних навичок говорить закордонна практика, і це вже усвідомлює українське вчительство.

"Наша мета - щоб усі твердження та питання були травмочутливими, а процес сприймався не як черговий шкільний тест"

Чому Україну погодилися доєднати до ДоСЕН? Що наша країна може дати дослідженню?
Андреас ШЛЯЙХЕР:
Я працюю з багатьма країнами та регіонами. Та Україна може додати унікальну перспективу ДоСЕН.

Адже в моменти змін, невизначеності, травми, соціально-емоційні навички особливо важливі, можливо, ще важливіші за традиційні навички. Знайти орієнтири, бути ефективними, мати силу волі й мобілізувати свої когнітивні, соціально-емоційні ресурси - такі речі в момент кризи дуже важливі.

І для юних українок та українців, як і для їхніх однолітків у інших країнах, школа - одне з найбільш певних, надійних місць. Вони сприймають це як стабільність: кожен день їх чекає школа і вчительство. У часи пандемії ця певність була зруйнована, особливо в молодшій школі. А для України ця нова реальність триває довше й посилена надзвичайними обставинами повномасштабної війни.

Як дослідження адаптують до воєнних реалій в Україні?
Олександр ЕЛЬКІН:
ДоСЕН має визначений інструментарій, який умовно можна розділити на дві категорії.

Перший інструмент - твердження, які будуються навколо соціально-емоційних навичок із моделі "Великої п'ятірки". Наприклад, є твердження "Я почуваюся спокійно й розслаблено", - учні та учениці мають відповісти, наскільки вони це відчувають.

Другий інструмент - контекстуальні питальники, за допомогою яких досліджується середовище, у якому перебувають діти. Мова йде про школу, вчительство, адміністрації, громаду, і звичайно про родину і країну загалом.

Звісно, нині наш контекст дуже важкий. Тому всі питальники проходять психологічну експертизу, а психологиня Світлана Ройз працює з усіма людьми, які долучені до проведення дослідження. Наша мета - щоб усі твердження та питання були травмочутливими, а процес сприймався не як черговий шкільний тест.

У базовій репрезентативній вибірці є 232 заклади освіти-учасники дослідження. Додатково маємо дві черги шкіл, які замінять заклади в основному списку у випадках форс-мажорів.

Є ще і третя група шкіл, що сформована невипадково, - це заклади освіти, які впроваджують програму соціально-емоційного та етичного навчання (СЕЕН), чи не єдину програму, затверджену МОН, яка зараз на останній фазі експериментальної апробації. І нам цікаво подивитися, що демонструють діти в школах, які навчаються за цією програмою.

Участь батьківства та тих, хто їх замінює в інших країнах є опційною, але для нас дуже важливо залучити і їхній голос. Напевно, це буде непросто, але батьківство та опікунство мають бути партнерами шкіл у популяризації й впроваджені цих навичок.

"Виявляється, що виміряти емпатію в дітей доволі просто, не важче, ніж знання з математики"

Ви писали, що соціально-емоційні навички важко виміряти. А те, що важко вимірюється, так само важко сприймається освітніми системами. Наскільки точно можна виміряти соціально-емоційні навички?
Андреас ШЛЯЙХЕР:
Модель великої п'ятірки давно відома в науці, та лиш нещодавно ми змогли адаптувати її до вимірювання соціально-емоційних навичок у школах. Скажу так: якщо для вас є стандартом шкільний тест, то ним важко виміряти співпереживання чи креативність. Але якщо відійти від поняття тесту й подивитися на вимірювання ширше - як на спостереження, розуміння, то раптом ці навички стає дуже легко виміряти.

Наприклад, є оцінювання емпатії у 5-річних дітей. Як це виміряти? Розкажіть дітям історію з різними персонажами - і ви чітко побачите, як вони реагують на героїв та героїнь, з ким себе асоціюють. Ви можете записати це й потім проаналізувати - виявиться, що виміряти емпатію доволі просто, не важче, ніж знання з математики. Різниця лише в підході вимірювання.

Одним із найбільш дивовижних результатів першої фази опитування є те, що 15-річні діти мають нижчий рівень креативності, ніж 10-річні. Якби такі результати були про математику, одразу постало б питання про те, що щось не так із навчанням. Але ніхто не ставить цього питання про креативність.

Ці навички важко відстежувати, тому люди в освіті не думають про них. Креативність не є шкільним предметом, але це одна з найголовніших навичок людей у сучасному світі.

Що можуть дати результати дослідження українській освіті?
Руслан ГУРАК:
В інфопросторі зараз багато говорять про освітні втрати. В Україні вони є, і їх треба вимірювати. Втім, такої практики немає і не було. Державна служба якості освіти йшла іншим шляхом, маючи інструменти інституційного аудиту для оцінювання шкіл. До вимірювань втрат підштовхнула пандемія, бо ми розуміли, що дистанційне навчання точно впливає на результати.

Минулого року ми провели перший етап дослідження, спробувавши оцінити освітні втрати через обговорення з учительством, батьківством, учнями та ученицями, адміністраціями шкіл. Зараз, під час повномасштабної війни, провели другий етап. Цьогоріч завершуємо фокусоване групове опитування про освітні втрати. Третій етап реалізуємо на платформі " Всеукраїнська школа онлайн " у травні, де будуть відкриті питання для учнів та учениць 6 і 8 класів і тестування з української мови й математики. Тести покажуть, як діти засвоюють програму.

Четвертий етап, який сподіваємося провести разом з ОЕСР та ГО "ЕдКемп Україна", - це ДоСЕН, що дасть змогу виміряти м'які навички учнівства. Тільки тоді хочемо оприлюднити результати комплексного дослідження за результатами чотирьох етапів.

Будь-які тестування в школах стосуються засвоєння матеріалу з того чи того навчального предмета. Але вони не відкривають задекларовані державним стандартом компетентнісні підходи в навчанні повністю, бо не вимірюють їх. Тому ДоСЕН покаже повноту картини про те, що відбувається в системі освіти України.

Ми плануємо порівняти підсумки дослідження соціально-емоційних навичок із результатами тестів, і лише тоді зробити висновки й надати комплексні рекомендації - для учнівства, батьківства, шкіл та громад, - щоб на доказовому підґрунті ухвалювати виважені рішення про те, як надолужувати освітні втрати, реалізувати державний стандарт та адаптувати освітній процес.
Ініціатива приєднання України до дослідження належить громадській організації "ЕдКемп Україна", і за рішенням Організації економічного співробітництва та розвитку вона визначена організатором і Національним центром ДоСЕН в Україні. Державна служба якості освіти України є співорганізатором. Серед партнерів - Комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій, Консультативна рада з питань сприяння розвитку системи загальної середньої освіти при Президентові України, Інститут проблем виховання Національної академії педагогічних наук України, команда PISA Українського центру оцінювання якості освіти, Інститут освітньої аналітики. Дослідження соціально-емоційних навичок в Україні здійснюється за підтримки Міжнародного фонду "Відродження".

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Дослідження соціально-емоційних навичок учнів: відповіді організаторів - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Восени 2023 року Україна візьме участь у першому у світі масштабному опитуванні - частині дослідження соціально-емоційних навичок. Рівень сформованості цих навичок заміряють у 10-річних та 15-річних дітей 15 країн світу. Опитування проводить Організація економічного співробітництва та розвитку (ОЕСР), яка організовує зокрема й PISA.

# data[].attributes.headline
Дистанційне навчання під час війни: як не втратити якість?

# data[].attributes.subject
Дистанційне навчання під час війни: як не втратити якість?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Доступність, гнучкість, динамічність, неперервність, адаптивність, творчість - базові позиції дистанційного навчання. Чи дотримуються учителі Полтавщини цих принципів вивчали фахівці управління Державної служби якості освіти у Полтавській області під час моніторингу.

В області 123 школи працюють дистанційно. У вибірку для моніторингу увійшло 40 шкіл із 30 територіальних громад області. Вивчення здійснювалося шляхом відвідування онлайн-уроків та анкетування учителів, учнів та їх батьків. У фокусі:

- відвідуваність синхронних уроків та їх тривалість з урахуванням санітарного регламенту;

- використання вчителем електронних освітніх ресурсів;

- зворотний зв'язок між учителем та учнями;

- оцінювання результатів навчання учнів.

Загалом освітній процес у школах, де відсутні укриття чи належна кількість місць у них, здійснюється дистанційно або очно-дистанційно. З'ясовано, що переважна більшість закладів освіти використовують єдину електронну платформу для організації та проведення уроків. Але лише третина опитаних учнів зазначила, що дізнаються про розклад уроків саме через цю платформу. Поширеними каналами для комунікації залишаються групи у меседжерах Viber, Telegram, що підтвердили під час анкетування 70% батьків та половина вчителів.

Перевищення норм тривалості онлайн-уроків упродовж дня може негативно впливати на здоров'я учнів, а великий обсяг домашніх завдань може знижувати мотивацію до навчання. На третині відвіданих уроків спостерігалося перевищення норм їх тривалості.

21% учителів зазначили, що рівень здобутих знань учнів під час дистанційного навчання знизився. Більшість учнів (56%) повідомила, що отримують інформацію, яку зможуть використати у житті, з ними згодні 60% опитаних батьків. Разом з тим, майже третина учнів гадає, що під час дистанційного навчання отримують багато матеріалу, який не розуміють та не знають як використати. З ними згодні 17% батьків.

Отримані результати моніторингу оприлюднено 20 квітня 2023 року під час онлайн-сесії "Дистанційне навчання під час війни: як не втратити якість?". У заході взяли участь 350 осіб: представники територіальних громад, директори шкіл та центрів професійного розвитку учителів.

Усі школи, в яких відбувся моніторинг, отримають рекомендації щодо забезпечення якісного дистанційного навчання.

Нагадуємо, що в разі виникнення питань щодо доступу до якісної освіти, дотримання чинного законодавства про освіту, захисту прав учасників освітнього процесу (учнів, їх батьків, учителів) кожен може звернутися до управління Державної служби якості освіти у Полтавській області в один із способів:

- надіслати звернення на електронну пошту [email protected] або на адресу 36003, місто Полтава, вул. Коваля, 3, каб. 118;

- зателефонувати на "гарячу лінію" (050) 211-18-45;

- викласти звернення на особистому прийомі (попередній запис за телефоном (050) 211-18-45).
Інформацію підготовлено управлінням Державної служби якості освіти у Полтавській області

Дистанційне навчання під час війни: як не втратити якість?

Доступність, гнучкість, динамічність, неперервність, адаптивність, творчість - базові позиції дистанційного навчання. Чи дотримуються учителі Полтавщини цих принципів вивчали фахівці управління Державної служби якості освіти у Полтавській області під час моніторингу.

В області 123 школи працюють дистанційно. У вибірку для моніторингу увійшло 40 шкіл із 30 територіальних громад області. Вивчення здійснювалося шляхом відвідування онлайн-уроків та анкетування учителів, учнів та їх батьків. У фокусі:

- відвідуваність синхронних уроків та їх тривалість з урахуванням санітарного регламенту;

- використання вчителем електронних освітніх ресурсів;

- зворотний зв'язок між учителем та учнями;

- оцінювання результатів навчання учнів.

Загалом освітній процес у школах, де відсутні укриття чи належна кількість місць у них, здійснюється дистанційно або очно-дистанційно. З'ясовано, що переважна більшість закладів освіти використовують єдину електронну платформу для організації та проведення уроків. Але лише третина опитаних учнів зазначила, що дізнаються про розклад уроків саме через цю платформу. Поширеними каналами для комунікації залишаються групи у меседжерах Viber, Telegram, що підтвердили під час анкетування 70% батьків та половина вчителів.

Перевищення норм тривалості онлайн-уроків упродовж дня може негативно впливати на здоров'я учнів, а великий обсяг домашніх завдань може знижувати мотивацію до навчання. На третині відвіданих уроків спостерігалося перевищення норм їх тривалості.

21% учителів зазначили, що рівень здобутих знань учнів під час дистанційного навчання знизився. Більшість учнів (56%) повідомила, що отримують інформацію, яку зможуть використати у житті, з ними згодні 60% опитаних батьків. Разом з тим, майже третина учнів гадає, що під час дистанційного навчання отримують багато матеріалу, який не розуміють та не знають як використати. З ними згодні 17% батьків.

Отримані результати моніторингу оприлюднено 20 квітня 2023 року під час онлайн-сесії "Дистанційне навчання під час війни: як не втратити якість?". У заході взяли участь 350 осіб: представники територіальних громад, директори шкіл та центрів професійного розвитку учителів.

Усі школи, в яких відбувся моніторинг, отримають рекомендації щодо забезпечення якісного дистанційного навчання.

Нагадуємо, що в разі виникнення питань щодо доступу до якісної освіти, дотримання чинного законодавства про освіту, захисту прав учасників освітнього процесу (учнів, їх батьків, учителів) кожен може звернутися до управління Державної служби якості освіти у Полтавській області в один із способів:

- надіслати звернення на електронну пошту [email protected] або на адресу 36003, місто Полтава, вул. Коваля, 3, каб. 118;

- зателефонувати на "гарячу лінію" (050) 211-18-45;

- викласти звернення на особистому прийомі (попередній запис за телефоном (050) 211-18-45).
Інформацію підготовлено управлінням Державної служби якості освіти у Полтавській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Дистанційне навчання під час війни: як не втратити якість? - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Доступність, гнучкість, динамічність, неперервність, адаптивність, творчість - базові позиції дистанційного навчання. Чи дотримуються учителі Полтавщини цих принципів вивчали фахівці управління Державної служби якості освіти у Полтавській області під час моніторингу. В області 123 школи працюють дистанційно. У вибірку для моніторингу увійшло 40 шкіл із 30 територіальних громад області.

# data[].attributes.headline
"ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.subject
"ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.description
ІНФОРМАЦІЙНА КАМПАНІЯ "ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

Ви вже, мабуть, зрозуміли, що ми поспішаємо до вас з новою рубрикою "ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"✌🏻 Упевнені, що про наших натхненних...

# data[].attributes.headline
 "ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.subject
 "ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.description
Як провести самоооцінювання за допомогою  інформаційно-аналітичної системи «EvaluEd?

На це запитання  сьогодні можна   отримати відповідь у нашій постійній рубриці  "ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"....

# data[].attributes.headline
"ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.subject
"ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.description
Складно це чи ні — провести самооцінювання за допомогою інформаційно-аналітичної системи «EvaluEd?

І знову наша рубрика!  Сьогодні ми готові познайомити вас з новими учасниками  рубрики...

# data[].attributes.headline
 "ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.subject
 "ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.description
Як провести самоооцінювання за допомогою  інформаційно-аналітичної системи "EvaluEd"?

Ми  продовжуємо ділитися з вами безцінним досвідом    директорів закладів освіти Сумщини    в  рубриці...

# data[].attributes.headline
"ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.subject
"ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.description
✅Складно це чи ні — провести самооцінювання за допомогою інформаційно-аналітичної системи "EvaluEd"?

Ми  продовжуємо знайомити вас з  досвідом наших  директорів шкіл у рубриці "ПРОсамооцінювання З...

# data[].attributes.headline
"ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.subject
"ПРОсамооцінювання З ПЕРШИХ УСТ"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління Державної служби якості освіти у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.description
✅Як це — провести самооцінювання за допомогою інформаційно-аналітичної системи "EvaluEd"?

✔Ми продовжуємо ділитися з вами напрацюваннями  наших натхненних директорів шкіл у рубриці...

# data[].attributes.headline
08 червня 2023 року 13.00   Тема зустрічі: Створення освітньої програми закладу загальної середньої освіти: поради для директора школи

# data[].attributes.subject
08 червня 2023 року 13.00   Тема зустрічі: Створення освітньої програми закладу загальної середньої освіти: поради для директора школи

# data[].attributes.body
Спікер : Юшко Наталія

# data[].attributes.headline
Інклюзивна освіта

# data[].attributes.subject
Інклюзивна освіта

# data[].attributes.headline
ГЕНДЕРНІ ШКІЛЬНІ ІСТОРІЇ

# data[].attributes.subject
ГЕНДЕРНІ ШКІЛЬНІ ІСТОРІЇ

# data[].attributes.attachment_link.title
Гендерні шкільні історії

# data[].attributes.headline
Гендерний педагогічний альманах

# data[].attributes.subject
Гендерний педагогічний альманах

# data[].attributes.attachment_link.title
Гендерний педагогічний альманах

# data[].attributes.headline
ОРГАНІЗАЦІЇ, ЯКІ ЗАЙМАЮТЬСЯ ПРОБЛЕМАМИ БУЛІНГУ В УКРАЇНІ

# data[].attributes.subject
ОРГАНІЗАЦІЇ, ЯКІ ЗАЙМАЮТЬСЯ ПРОБЛЕМАМИ БУЛІНГУ В УКРАЇНІ

# data[].attributes.headline
КОДЕКС БЕЗПЕЧНОГО ОСВІТНЬОГО СЕРЕДОВИЩА

# data[].attributes.subject
КОДЕКС БЕЗПЕЧНОГО ОСВІТНЬОГО СЕРЕДОВИЩА

# data[].attributes.headline
Протидія булінгу в закладі освіти

# data[].attributes.subject
Протидія булінгу в закладі освіти

# data[].attributes.headline
Навчально-методичний посібник «Запобігання та протидія проявам насильства: діяльність закладів освіти».

# data[].attributes.subject
Навчально-методичний посібник «Запобігання та протидія проявам насильства: діяльність закладів освіти».

# data[].attributes.headline
Самооцінювання закладу освіти в EvaluEd: демонстрація

# data[].attributes.subject
Самооцінювання закладу освіти в EvaluEd: демонстрація

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Самооцінювання закладу освіти в EvaluEd: демонстрація

# data[].attributes.headline
Академічна доброчесність та інституційний аудит: вебінар | лектор Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.subject
Академічна доброчесність та інституційний аудит: вебінар | лектор Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Академічна доброчесність та інституційний аудит: вебінар | лектор Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.headline
Відповідальність за порушення академічної доброчесності в школі | Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.subject
Відповідальність за порушення академічної доброчесності в школі | Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Відповідальність за порушення академічної доброчесності в школі | Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.headline
Кодекс чи Положення про академічну доброчесність? Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.subject
Кодекс чи Положення про академічну доброчесність? Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Кодекс чи Положення про академічну доброчесність? Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.headline
Курси підвищення кваліфікації заради сертифікатів VS Академічна доброчесність | Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.subject
Курси підвищення кваліфікації заради сертифікатів VS Академічна доброчесність | Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Курси підвищення кваліфікації заради сертифікатів VS Академічна доброчесність | Юрій ВЕРГУН

# data[].attributes.headline
Розбудова внутрішньої системи забезпечення якості освіти у школі: 6 КРОКІВ

# data[].attributes.subject
Розбудова внутрішньої системи забезпечення якості освіти у школі: 6 КРОКІВ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Розбудова внутрішньої системи забезпечення якості освіти у школі: 6 КРОКІВ

# data[].attributes.headline
Як розробити систему забезпечення якості освіти у школі 👍 запис вебінару

# data[].attributes.subject
Як розробити систему забезпечення якості освіти у школі 👍 запис вебінару

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Як розробити систему забезпечення якості освіти у школі 👍 запис вебінару

# data[].attributes.headline
Як під час самооцінювання освітнього процесу документувати діяльність робочої групи

# data[].attributes.subject
Як під час самооцінювання освітнього процесу документувати діяльність робочої групи

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Як під час самооцінювання освітнього процесу документувати діяльність робочої групи

# data[].attributes.headline
Книга про різноманіття та рівність «Світ без меж»

# data[].attributes.subject
Книга про різноманіття та рівність «Світ без меж»

# data[].attributes.attachment_link.title
Свiт без меж_эл версія_0112.pdf

# data[].attributes.headline
НАЦІОНАЛЬНА СТРАТЕГІЯ із створення безбар’єрного простору в Україні на період до 2030 року

# data[].attributes.subject
НАЦІОНАЛЬНА СТРАТЕГІЯ із створення безбар’єрного простору в Україні на період до 2030 року

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про схвалення Національної стратегії із створення безбар’єрного простору в Україні на період до 2030 року

# data[].attributes.attachment_link.description
Розпорядження Кабінету Міністрів України; Стратегія від 14.04.2021 № 366-р

# data[].attributes.headline
Альбом безбар’єрних рішень

# data[].attributes.subject
Альбом безбар’єрних рішень

# data[].attributes.attachment_link.description
www.minregion.gov.ua needs to review the security of your connection before proceeding.

# data[].attributes.headline
Довідник безбар’єрності

# data[].attributes.subject
Довідник безбар’єрності

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Без бар'єрів

# data[].attributes.attachment_link.title
Довідник безбар’єрності — Без бар’єрів

# data[].attributes.attachment_link.description
Розповідаємо про основні поняття, які формують безбар’єрність в Україні.

# data[].attributes.headline
Як налагодити освітній процес в умовах дистанційного навчання

# data[].attributes.subject
Як налагодити освітній процес в умовах дистанційного навчання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Розглянемо, як директорові та педагогам налагодити роботу в умовах дистанційного навчання.

Технології дистанційного та змішаного навчання за рік пандемії коронавірусу стали вже звичними для шкіл. Державна служба якості освіти також пристосувала інструментарій проведення інституційного аудиту до умов дистанційної або частково дистанційної роботи закладів. Адаптації потребує організація освітньої діяльності, щоб заклади продовжували працювати якісно та ефективно і в умовах очного навчання, і онлайн. Змінювати слід і всі компоненти системи освітнього процесу школи.

Організація освітнього процесу

Розклад

Важливо в організації дистанційного навчання узгодити розклад уроків з особливостями проведення онлайн-занять. На формування розкладу впливають освітні програми, навчальні плани, санітарні вимоги тощо, втім є і суб'єктивні чинники, як-от запит від батьків розпочинати заняття пізніше.

Настанови щодо формування розкладу в умовах дистанційного навчання:

Інтернет-платформа

Обрання єдиної інтернет-платформи для забезпечення освітнього процесу в умовах дистанційного навчання спростить взаємодію учасників освітнього процесу. Разом з тим, важливо пам'ятати, що учні можуть мати труднощі з доступом до того чи іншого каналу комунікації, інтернет-платформи тощо. У такому разі важливо передбачити для окремих учнів альтернативні рішення.

На що варто звертати увагу при обранні інтернет-платформи для дистанційного навчання:

Доступність. Обирайте платформу, яка є у відкритому доступі, не потребує встановлення спеціального програмного забезпечення тощо.

Можливість ідентифікації учасників. Вчитель повинен мати змогу ідентифікувати всіх учнів, зареєстрованих у системі або присутніх на онлайн-уроці. Це перш за все питання безпеки.

Структурованість матеріалу. Учням буде зручніше працювати із платформою, коли матеріал у ній буде структурований, тобто розміщений у вигляді цілісних навчальних тем, курсів. Це сприятиме організації віддаленої роботи учнів, вибору власної швидкості опанування навчального матеріалу.

Наявність онлайн-журналу. Учнівство звикло мати доступ до своїх оцінок, переглядати їх у журналі після занять. Можливість робити це онлайн - вимога часу.

Зворотний зв'язок. Це дасть змогу учням оперативно отримувати відгук від вчителя щодо виконаних завдань тощо.

Педагогічна діяльність

В умовах дистанційного навчання важливо застосувати інші форми й методи роботи. Не зовсім доцільно пропонувати учню опрацювати текст підручника, адже шкільні підручники спрямовані на очне навчання. Учитель має адаптувати навчальні ресурси відповідно до особливостей класу, можливостей учнів. Водночас під час проведення навчальних занять онлайн учитель обмежений у прийомах роботи. Відрізняється і стиль навчання дітей: в онлайн-режимі частина учнів можуть втрачати динаміку, інші ж навпаки - проявляти більшу активність та ліпше засвоювати матеріал. У той же час навчання з використанням дистанційних технологій відкриває нові можливості для реалізації індивідуальної освітньої траєкторії.

Поради педагогам для роботи в умовах дистанційного навчання:

Важливою частиною успішної педагогічної діяльності умовах за дистанційного навчання є підтримка педагогічного колективу з боку директора.

Як директорові продемонструвати підтримку роботи педагогів в умовах дистанційного навчання?

Система оцінювання

Зазнали змін і види завдань, які пропонуються учням. Завдання й форми роботи, що використовувалися в умовах очного навчання, можуть бути неприйнятними під час дистанційного. Наприклад, за використання технологій дистанційного навчання неможливо виконати завдання на перевірку знань, відтворення тексту підручника. Очевидно, що змінивши форми роботи під час уроків, потрібно змінювати і форми оцінювання.

Як вчителеві налагодити систему оцінювання?

Освітнє середовище

За дистанційного навчання значна частину роботи зі створення освітнього середовища стали виконувати батьки, забезпечуючи дитину технікою, доступом до інтернету, облаштовуючи робоче місце. Втім директорові школи не варто забувати про такі важливі аспекти роботи:

Безпека. Звертайте особливу увагу на безпечність доступу до інтернет-платформи, на якій відбувається дистанційне навчання. Профілі учнів мають бути підписані їхніми іменами.

Правила поведінки. Звичні правила поведінки у школі не працюють в онлайн-форматі, тому варто адаптувати їх до дистанційного навчання - встановити правила спілкування під час зум-уроків тощо.

Комунікація з батьками. Дистанційне навчання потребує частішої взаємодії з батьками, зокрема щодо поведінки дітей, їхнього режиму роботи, виконання завдань.

Матеріал підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Як налагодити освітній процес в умовах дистанційного навчання

Розглянемо, як директорові та педагогам налагодити роботу в умовах дистанційного навчання.

Технології дистанційного та змішаного навчання за рік пандемії коронавірусу стали вже звичними для шкіл. Державна служба якості освіти також пристосувала інструментарій проведення інституційного аудиту до умов дистанційної або частково дистанційної роботи закладів. Адаптації потребує організація освітньої діяльності, щоб заклади продовжували працювати якісно та ефективно і в умовах очного навчання, і онлайн. Змінювати слід і всі компоненти системи освітнього процесу школи.

Організація освітнього процесу

Розклад

Важливо в організації дистанційного навчання узгодити розклад уроків з особливостями проведення онлайн-занять. На формування розкладу впливають освітні програми, навчальні плани, санітарні вимоги тощо, втім є і суб'єктивні чинники, як-от запит від батьків розпочинати заняття пізніше.

Настанови щодо формування розкладу в умовах дистанційного навчання:

Інтернет-платформа

Обрання єдиної інтернет-платформи для забезпечення освітнього процесу в умовах дистанційного навчання спростить взаємодію учасників освітнього процесу. Разом з тим, важливо пам'ятати, що учні можуть мати труднощі з доступом до того чи іншого каналу комунікації, інтернет-платформи тощо. У такому разі важливо передбачити для окремих учнів альтернативні рішення.

На що варто звертати увагу при обранні інтернет-платформи для дистанційного навчання:

Доступність. Обирайте платформу, яка є у відкритому доступі, не потребує встановлення спеціального програмного забезпечення тощо.

Можливість ідентифікації учасників. Вчитель повинен мати змогу ідентифікувати всіх учнів, зареєстрованих у системі або присутніх на онлайн-уроці. Це перш за все питання безпеки.

Структурованість матеріалу. Учням буде зручніше працювати із платформою, коли матеріал у ній буде структурований, тобто розміщений у вигляді цілісних навчальних тем, курсів. Це сприятиме організації віддаленої роботи учнів, вибору власної швидкості опанування навчального матеріалу.

Наявність онлайн-журналу. Учнівство звикло мати доступ до своїх оцінок, переглядати їх у журналі після занять. Можливість робити це онлайн - вимога часу.

Зворотний зв'язок. Це дасть змогу учням оперативно отримувати відгук від вчителя щодо виконаних завдань тощо.

Педагогічна діяльність

В умовах дистанційного навчання важливо застосувати інші форми й методи роботи. Не зовсім доцільно пропонувати учню опрацювати текст підручника, адже шкільні підручники спрямовані на очне навчання. Учитель має адаптувати навчальні ресурси відповідно до особливостей класу, можливостей учнів. Водночас під час проведення навчальних занять онлайн учитель обмежений у прийомах роботи. Відрізняється і стиль навчання дітей: в онлайн-режимі частина учнів можуть втрачати динаміку, інші ж навпаки - проявляти більшу активність та ліпше засвоювати матеріал. У той же час навчання з використанням дистанційних технологій відкриває нові можливості для реалізації індивідуальної освітньої траєкторії.

Поради педагогам для роботи в умовах дистанційного навчання:

Важливою частиною успішної педагогічної діяльності умовах за дистанційного навчання є підтримка педагогічного колективу з боку директора.

Як директорові продемонструвати підтримку роботи педагогів в умовах дистанційного навчання?

Система оцінювання

Зазнали змін і види завдань, які пропонуються учням. Завдання й форми роботи, що використовувалися в умовах очного навчання, можуть бути неприйнятними під час дистанційного. Наприклад, за використання технологій дистанційного навчання неможливо виконати завдання на перевірку знань, відтворення тексту підручника. Очевидно, що змінивши форми роботи під час уроків, потрібно змінювати і форми оцінювання.

Як вчителеві налагодити систему оцінювання?

Освітнє середовище

За дистанційного навчання значна частину роботи зі створення освітнього середовища стали виконувати батьки, забезпечуючи дитину технікою, доступом до інтернету, облаштовуючи робоче місце. Втім директорові школи не варто забувати про такі важливі аспекти роботи:

Безпека. Звертайте особливу увагу на безпечність доступу до інтернет-платформи, на якій відбувається дистанційне навчання. Профілі учнів мають бути підписані їхніми іменами.

Правила поведінки. Звичні правила поведінки у школі не працюють в онлайн-форматі, тому варто адаптувати їх до дистанційного навчання - встановити правила спілкування під час зум-уроків тощо.

Комунікація з батьками. Дистанційне навчання потребує частішої взаємодії з батьками, зокрема щодо поведінки дітей, їхнього режиму роботи, виконання завдань.

Матеріал підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як налагодити освітній процес в умовах дистанційного навчання - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Розглянемо, як директорові та педагогам налагодити роботу в умовах дистанційного навчання. Технології дистанційного та змішаного навчання за рік пандемії коронавірусу стали вже звичними для шкіл. Державна служба якості освіти також пристосувала інструментарій проведення інституційного аудиту до умов дистанційної або частково дистанційної роботи закладів.

# data[].attributes.headline
Державна служба якості освіти: поради директору школи, як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

# data[].attributes.subject
Державна служба якості освіти: поради директору школи, як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу.

Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного. У цій статті директори шкіл знайдуть корисні поради про те, як діагностувати можливі втрати в якості освітнього процесу під час дистанційного навчання та запобігти їх виникненню у майбутньому.

Регламентування дистанційного навчання

Як і звичайний освітній процес, дистанційне навчання потребує регламентування та встановлення рамок і правил. Їхня чіткість та виваженість дасть змогу керівникові закладу забезпечити належну залученість педагогів, учнів та їхніх батьків, зрозумілість процесів і підтримання рівня якості освітніх послуг.

Дистанційне навчання, як і освітній процес в очному форматі, потребує норм щодо:

відвідування онлайн-уроків, взаємодії між учнями та з педагогом під час онлайн спілкування;

пропусків (за яких умов допускаються, як регламентуються та фіксуються вчителем);

правил та строків виконання завдань (учням важливо розуміти, що є чіткі дедлайни та як їхнє порушення вплине на оцінку виконаного завдання);

принципів оцінювання в умовах онлайн-навчання тощо.

Керівник заклад у першу чергу має донести до дітей та батьків, що дистанційне навчання - це передовсім про розпорядок дня , в якому передбачено участь учнів у онлайн-заняттях, виконання завдань, опрацювання навчального матеріалу тощо. Доречно прокомунікувати з учнями і батьками, що загальні правила, які працюватимуть у закладі під час "дистанційки", є такими ж важливими, як і правила у школі під час очного навчання.

Моніторинги освітнього процесу

Діагностування успішності навчання учнів - процес, який необхідно запускати не лише після повернення учнів у класи, а й під час дистанційного навчання.

У разі переходу закладу на "дистанційку" директору важливо:

проаналізувати відвідуваність онлайн-уроків та залучення учнів у освітній процес;

виявити категорії учнів, які з різних причин не охоплені дистанційним навчанням.

Адже фактична відсутність в освітньому процесі частини учнів, які з тих чи інших причин не беруть участі у дистанційному навчанні, негативно відображається на їхніх успіхах та організації навчання загалом. Раннє виявлення проблеми, з'ясування її причин та співпраця з батьками дасть змогу допомогти таким дітям.

Додаткової підтримки керівника закладу потребують і педагоги. За дистанційного навчання учитель докладає значно більших зусиль, аніж під час роботи з учнями в класі. Саме тому педагогам варто регулярно проводити рефлексію, обмін досвідом, переглядати календарне планування та виявляти теми, що потребують додаткової уваги в умовах дистанційного навчання. Директор у цьому процесі має спрямовувати і підтримувати вчителів, допомагати справлятися з викликами. Разом з тим, не варто нехтувати/відмовлятися від функції моніторингу якості освіти.

У постійно змінних умовах дистанційного та очного навчання особливо важливим є внутрішнє відстеження, щоб бачити динаміку освітніх результатів та за потреби коригувати освітній процес під час дистанційного навчання.

Визначення сфер ризику

За умови належного ресурсного забезпечення педагогів та учнів і залученості в процес усіх його учасників дистанційне навчання може бути не менш ефективним, ніж очне. Втім є певні навчальні предмети, повноцінне викладання яких з об'єктивних причин неможливе під час дистанційного навчання. Найпростіший приклад - фізкультура, заняття з якої складно проводити онлайн, хоч учителі і намагаються дистанційно працювати з дітьми для збереження фізичної активності.

Тому директору важливо під час переходу на дистанційне навчання визначити групи навчальних предметів, що отримують менше уваги під час дистанційного навчання. Найбільший ризик дистанційного навчання - це відсутність методичного забезпечення та проблеми з комунікацією. Тому керівництву школи слід постійно аналізувати зворотний зв'язок від вчителів і здійснювати моніторинг освітнього процесу.

Визначивши ці "сфери ризику", керівництво школи може ще до повернення учнів у класи скоригувати ситуацію (допомогти вчителям методичними матеріалами, освітніми ресурсами тощо), а якщо це не вдалося зробити - приділити більше уваги цим предметам після відновлення очного навчання. Наприклад, на наступний навчальний рік заклад може переглянути перелік гуртків та посилити позакласну роботу на теми, пропущені під час "дистанційки".

Важливо звернути увагу також на те, як вчителі під час дистанційного навчання працюють над розвитком наскрізних умінь та формуванням ключових компетентностей у дітей. Ця сфера потенційно може постраждати за відсутності контакту учнів у класі, можливості працювати разом та підтримувати групову динаміку. Тому директорові ліпше спрямувати педагогів на те, щоб після повернення у класи вони звертали особливу увагу на цей аспект роботи. Зокрема, організовувати більше вправ на розпізнавання та керування власними емоціями, спільну роботу, творче самовираження.

Також варто ретельніше працювати над веденням діалогів та полілогів з дітьми, сприяти висловлюванню ними власних думок. Комунікація в онлайн- та офлайн-форматах відрізняється, тому можуть втрачатися уміння дискутувати, дотримуватися етики спілкування, встановлювати емоційний контакт під час групових обговорень.

Діагностика після повернення у класи

Діагностичні оцінювальні роботи після повернення учнів з дистанційного навчання - важлива частина діяльності в школі, щоб визначити можливі освітні втрати. Разом з тим директор має пам'ятати, що перехід з дистанційного навчання (особливо, якщо воно було тривалим) на очне - це певний стрес для учнів. Тому керівництву школи доречно зорієнтувати вчителів на налагодження протягом першого тижня дружньої атмосфери та відновлення співпраці дітей у класі, а не навантаження учнів діагностичними роботами.

Виділення першого тижня навчання після повернення з "дистанційки" відновленню психологічного клімату у школі, поверненню учням відчуття приналежності до закладу - стратегічне рішення, яке дасть змогу і учням, і педагогам поступово повернутися в очний освітній процес та без стресу звикнути до нового режиму роботи.

Після комфортного повернення у класи можна провести діагностичні роботи та оцінити ситуацію з навчальними досягненнями кожного учня. Результати такого оцінювання застосовні для продовження освітнього процесу, проте їх не варто фіксувати у класному журналі чи використовувати для виставлення підсумкових оцінок. Педагогам на цьому етапі інформують батьків про результати діагностики та, якщо необхідна підтримка, залучають батьків до процесу надолуження.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти: поради директору школи, як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу.

Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного. У цій статті директори шкіл знайдуть корисні поради про те, як діагностувати можливі втрати в якості освітнього процесу під час дистанційного навчання та запобігти їх виникненню у майбутньому.

Регламентування дистанційного навчання

Як і звичайний освітній процес, дистанційне навчання потребує регламентування та встановлення рамок і правил. Їхня чіткість та виваженість дасть змогу керівникові закладу забезпечити належну залученість педагогів, учнів та їхніх батьків, зрозумілість процесів і підтримання рівня якості освітніх послуг.

Дистанційне навчання, як і освітній процес в очному форматі, потребує норм щодо:

відвідування онлайн-уроків, взаємодії між учнями та з педагогом під час онлайн спілкування;

пропусків (за яких умов допускаються, як регламентуються та фіксуються вчителем);

правил та строків виконання завдань (учням важливо розуміти, що є чіткі дедлайни та як їхнє порушення вплине на оцінку виконаного завдання);

принципів оцінювання в умовах онлайн-навчання тощо.

Керівник заклад у першу чергу має донести до дітей та батьків, що дистанційне навчання - це передовсім про розпорядок дня , в якому передбачено участь учнів у онлайн-заняттях, виконання завдань, опрацювання навчального матеріалу тощо. Доречно прокомунікувати з учнями і батьками, що загальні правила, які працюватимуть у закладі під час "дистанційки", є такими ж важливими, як і правила у школі під час очного навчання.

Моніторинги освітнього процесу

Діагностування успішності навчання учнів - процес, який необхідно запускати не лише після повернення учнів у класи, а й під час дистанційного навчання.

У разі переходу закладу на "дистанційку" директору важливо:

проаналізувати відвідуваність онлайн-уроків та залучення учнів у освітній процес;

виявити категорії учнів, які з різних причин не охоплені дистанційним навчанням.

Адже фактична відсутність в освітньому процесі частини учнів, які з тих чи інших причин не беруть участі у дистанційному навчанні, негативно відображається на їхніх успіхах та організації навчання загалом. Раннє виявлення проблеми, з'ясування її причин та співпраця з батьками дасть змогу допомогти таким дітям.

Додаткової підтримки керівника закладу потребують і педагоги. За дистанційного навчання учитель докладає значно більших зусиль, аніж під час роботи з учнями в класі. Саме тому педагогам варто регулярно проводити рефлексію, обмін досвідом, переглядати календарне планування та виявляти теми, що потребують додаткової уваги в умовах дистанційного навчання. Директор у цьому процесі має спрямовувати і підтримувати вчителів, допомагати справлятися з викликами. Разом з тим, не варто нехтувати/відмовлятися від функції моніторингу якості освіти.

У постійно змінних умовах дистанційного та очного навчання особливо важливим є внутрішнє відстеження, щоб бачити динаміку освітніх результатів та за потреби коригувати освітній процес під час дистанційного навчання.

Визначення сфер ризику

За умови належного ресурсного забезпечення педагогів та учнів і залученості в процес усіх його учасників дистанційне навчання може бути не менш ефективним, ніж очне. Втім є певні навчальні предмети, повноцінне викладання яких з об'єктивних причин неможливе під час дистанційного навчання. Найпростіший приклад - фізкультура, заняття з якої складно проводити онлайн, хоч учителі і намагаються дистанційно працювати з дітьми для збереження фізичної активності.

Тому директору важливо під час переходу на дистанційне навчання визначити групи навчальних предметів, що отримують менше уваги під час дистанційного навчання. Найбільший ризик дистанційного навчання - це відсутність методичного забезпечення та проблеми з комунікацією. Тому керівництву школи слід постійно аналізувати зворотний зв'язок від вчителів і здійснювати моніторинг освітнього процесу.

Визначивши ці "сфери ризику", керівництво школи може ще до повернення учнів у класи скоригувати ситуацію (допомогти вчителям методичними матеріалами, освітніми ресурсами тощо), а якщо це не вдалося зробити - приділити більше уваги цим предметам після відновлення очного навчання. Наприклад, на наступний навчальний рік заклад може переглянути перелік гуртків та посилити позакласну роботу на теми, пропущені під час "дистанційки".

Важливо звернути увагу також на те, як вчителі під час дистанційного навчання працюють над розвитком наскрізних умінь та формуванням ключових компетентностей у дітей. Ця сфера потенційно може постраждати за відсутності контакту учнів у класі, можливості працювати разом та підтримувати групову динаміку. Тому директорові ліпше спрямувати педагогів на те, щоб після повернення у класи вони звертали особливу увагу на цей аспект роботи. Зокрема, організовувати більше вправ на розпізнавання та керування власними емоціями, спільну роботу, творче самовираження.

Також варто ретельніше працювати над веденням діалогів та полілогів з дітьми, сприяти висловлюванню ними власних думок. Комунікація в онлайн- та офлайн-форматах відрізняється, тому можуть втрачатися уміння дискутувати, дотримуватися етики спілкування, встановлювати емоційний контакт під час групових обговорень.

Діагностика після повернення у класи

Діагностичні оцінювальні роботи після повернення учнів з дистанційного навчання - важлива частина діяльності в школі, щоб визначити можливі освітні втрати. Разом з тим директор має пам'ятати, що перехід з дистанційного навчання (особливо, якщо воно було тривалим) на очне - це певний стрес для учнів. Тому керівництву школи доречно зорієнтувати вчителів на налагодження протягом першого тижня дружньої атмосфери та відновлення співпраці дітей у класі, а не навантаження учнів діагностичними роботами.

Виділення першого тижня навчання після повернення з "дистанційки" відновленню психологічного клімату у школі, поверненню учням відчуття приналежності до закладу - стратегічне рішення, яке дасть змогу і учням, і педагогам поступово повернутися в очний освітній процес та без стресу звикнути до нового режиму роботи.

Після комфортного повернення у класи можна провести діагностичні роботи та оцінити ситуацію з навчальними досягненнями кожного учня. Результати такого оцінювання застосовні для продовження освітнього процесу, проте їх не варто фіксувати у класному журналі чи використовувати для виставлення підсумкових оцінок. Педагогам на цьому етапі інформують батьків про результати діагностики та, якщо необхідна підтримка, залучають батьків до процесу надолуження.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти: поради директору школи, як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу. Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного.

# data[].attributes.headline
Індивідуальна освітня траєкторія: запитання й відповіді для директора школи

# data[].attributes.subject
Індивідуальна освітня траєкторія: запитання й відповіді для директора школи

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Індивідуальна освітня траєкторія: запитання й відповіді для директора школи - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Індивідуальна освітня траєкторія у класичному розумінні — це персональний шлях розвитку здібностей, особистісних якостей і психічних процесів дитини.

# data[].attributes.headline
Державна служба якості освіти відповідає на запитання вчителів про компетентнісний підхід у навчанні

# data[].attributes.subject
Державна служба якості освіти відповідає на запитання вчителів про компетентнісний підхід у навчанні

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
В епоху різноманіття гаджетів та щоденного збільшення кількості інформації у нашому житті енциклопедичні знання перестали бути цінністю, якою вони були лише 20-30 років тому. Знання вже не є самоціллю під час навчання і система освіти відповідно має змінюватись, крокувати в ногу з часом та навчати того, що актуальне та цінується в житті сьогодні. Відповіддю на ці виклики є компетентнісне навчання.

Державна служба якості освіти пропонує педагогам відповіді на найпоширеніші запитання про компетентнісне навчання.

Що таке компетентнісне навчання?

Роль школи сьогодні - підготувати дітей до життя, навчити їх критично мислити, аналізувати, опрацьовувати ті обсяги інформації, яку вони отримують звідусіль та вибирати із неї необхідне, встановлювати причинно-наслідкові зв'язки. Стара парадигма освіти, в якій школа існувала для накопичення знань та інформації, вже не працює. Наше життя зараз - це постійне навчання і тому школа має навчити дітей постійно опановувати нові знання, знаходити потрібну інформацію та застосовувати її в житті.

Компетентнісне навчання спрямоване на роботу з інформацією та опанування учнями компетентностей, умінь і навичок, які дозволять їм бути успішними, конкурентними та цінними на ринку праці.

Для педагога важливо навчитись реалізувати таке навчання на практиці. Допоможуть у цьому підручники, що містять проблемні ситуації, а також практико-орієнтовані завдання, спрямовані на аналіз та оцінювання інформації. Втім саме готовність вчителя до реалізації компетентнісного навчання - найголовніша запорука успіху.

Чи замінюють компетентності знання і навички?

Формування компетентностей в учнів зовсім не заперечує необхідності знань. Компетентнісне навчання - це про динамічне поєднання знань, умінь та цінностей. Лише у комплексі це дає результат. Знання у даному випадку - не самоціль, а радше засіб формування умінь. Адже недостатньо просто засвоїти окремі знання і уміння, важливо навчитись їх застосовувати як у типових, так і в нестандартних, нових для дитини ситуаціях. Це дозволяє сформувати ціннісне ставлення до цих знань, навчитись адаптуватись та шукати шляхи ухвалення рішень у різноманітних ситуаціях.

Як виглядає компетентнісне навчання на практиці?

За класичного підходу до навчання сценарій уроку розгортається орієнтовно за такою логікою: вчитель повідомляє тему, пояснює, для чого вона в житті, розказує та ілюструє тему. Викладання нової теми при компетентнісному навчанні ж ґрунтується на проблемному та діяльнісному підходах.

Розглянемо, як виглядає компетентнісне навчання на прикладі викладання теми "Властивості повітря" у третьому класі.

При компетентнісному навчанні урок розпочинається з проблемного питання або проблемної ситуації. Для кожної властивості повітря може бути окрема ситуація чи питання, тому тема може викладатися не лінійно, а концентрично. Наприклад, вчитель показує учням дві однакові повітряні кульки (одна надута, інша здута) та ставить питання: "Як ви думаєте, яка з них легша?". Це - проблемна ситуація та проблемне питання. Учні у свою чергу висловлюють припущення (гіпотези). У цій ситуації можливі три гіпотези: легша кулька та, що надута, легша здута, або ж обидві кульки важать однаково.

Після формулювання гіпотез учитель пропонує учням перевірити гіпотези та зважити кульки на терезах. Це - виконання досліду. Провівши цей простий дослід, учні разом із вчителем обирають правильну гіпотезу та шукають відповідь на питання "Чому надута кулька виявилась важчою?".

Такий шлях до розкриття теми довший, але й значно дієвіший. Так вчитель формує в учнів не тільки предметні знання та уміння, а і ключові компетентності та наскрізні уміння (м'які навички).

Чи можна компетентнісний підхід застосувати до всіх предметів та освітніх галузей?

Деякі педагоги можуть сумніватись щодо можливості використання компетентнісного підходу при викладанні своїх предметів, наприклад математики. Компетентнісний підхід передбачає викладання теми через створення проблемних ситуацій, надання практико -орієнтованих завдань, які у свою чергу дають змогу учням проводити аналіз та синтез інформації, оцінювати її та створювати новий продукт. Важливою частиною компетентнісного підходу є співпраця учнів між собою та з вчителем, ведення діалогу та застосування вчителем формувального оцінювання. Усе це може бути реалізовано при викладанні будь-якого навчального предмета, зокрема й математики.

Як виглядають компетентнісні завдання?

Компетентнісне завдання має у першу чергу базуватися на практичних кейсах та передбачати аналіз, синтез і оцінювання інформації. Як правило, такі завдання складаються із запропонованої ситуації, кейсу, та завдань до нього.

Наприклад, компетентнісне завдання із тесту PISA:

ГРАФІТІ

Нижче розміщено два листи. Вони надійшли з Інтернету, й обидва вони про "графіті".
Хельга: "Графіті - це малюнки чи написи на стінах або в інших місцях, виконані без офіційного дозволу. Використайте листи для відповідей на питання, запропоновані нижче. Я киплю від злості, оскільки в четвертий раз стіну школи очищають і перефарбовують, щоб покінчити з графіті. Творчість - це прекрасно, але чому ж не знайти такі способи самовираження, які не завдавали б зайвих збитків суспільству? Чому потрібно псувати репутацію молодого покоління, малюючи на стінах там, де це заборонено? Адже художники-професіонали не вивішують свої полотна на вулицях, чи не так? Замість цього вони знаходять інші засоби й завойовують славу на офіційних виставках. Як на мене, будівлі, огорожа, паркові лавки - самі по собі витвори мистецтва. І хіба не шкода псувати цю архітектуру розписом, не кажучи вже про те, що використовуваний для цього метод руйнує озоновий шар? І я не можу зрозуміти, чому ці самозвані художники так зляться, коли їхні так звані "художні полотна" прибирають з очей геть знову й знову." Софія: "У людей різні смаки. Суспільство перенасичене інформацією та рекламою. Знаки торгових компаній, назви магазинів. Великі нав'язливі плакати з обох сторін вулиць. Чи прийнятно все це? В основному, так. А чи прийнятні графіті? Деякі говорять - так, деякі - ні. Хто платить за ці графіті? А хто, зрештою, платить за рекламу? Правильно. Споживач. А чи запитали ті, хто ставить рекламні щити, вашого дозволу? Ні. Тоді чи повинні це робити люди, які малюють на стінах? Чи не є це просто видом спілкування, як, наприклад, ваше власне ім'я, назви партій або великі твори мистецтв на вулиці? Тільки згадайте про смугастий і картатий одяг, що з'явився в магазинах кілька років тому. І про лижні костюми. Моделі та кольори були скопійовані з розмальованих бетонних стін. Досить кумедно, що ці моделі та кольори сприймаються сьогодні суспільством, захоплюють, а графіті в тому ж стилі вважаються жахливими. Так, скрутні часи настали для мистецтва."
Завдання 1 (спрямоване на оцінювання розуміння текстів: інтегрування смислів і формулювання умовиводів, а саме визначення мети кожного з текстів)
Мета кожного з листів: А) пояснити, що таке графіті;

1. B) висловити свою думку про графіті;

2. C) продемонструвати популярність графіті;

3. D) розповісти людям, що необхідно дуже багато засобів, аби змити ці розписи.

Завдання 2 ( спрямоване на інтегрування смислів і формулювання умовиводів, а саме встановлення зв'язку між двома явищами)
Чому Софія посилається на рекламу?
Завдання 3 (спрямоване на осмислення змісту тексту, а саме встановлення зв'язку між наведеною в тексті інформацією й власними ціннісними орієнтаціями для обґрунтування своєї позиції)
З яким із цих двох листів Ви згодні? Своїми словами обґрунтуйте свою позицію, використовуючи те, що сказано в одному з листів або в них обох.
Як педагогу готуватись до уроку з компетентнісним підходом?

Очевидно, що на підготовку уроку із застосуванням компетентнісного підходу необхідно більше часу на початковому етапі, коли вчитель не має достатньої кількості матеріалів та напрацьованих завдань. Педагогу також потрібен час, щоб винайти ідеї для проблемної подачі матеріалу та формулювання питань для діалогів з учнями. Втім коли вчитель застосовуватиме компетентнісне навчання на постійній основі, це не займатиме надто багато часу на підготовчому етапі, а вдячність учнів за цікаві уроки та нові уміння переважить витрачений для цього час.

Чи потрібне додаткове обладнання для компетентнісного підходу?

Головним засобом реалізації компетентнісного навчання є уміння вчителя вести проблемний діалог, організовувати взаємодію учнів та здійснювати формувальне оцінювання. Безумовно, значно збагачують арсенал учителя електронні ресурси, матеріали для проведення дослідів, колекції наочності, моделі тощо.

Найпростіше реалізовувати компетентнісне навчання у початковій школі. Засобами навчання можуть виступати будь-які об'єкти, які є навколо. У старшій школі роль обладнання значно зростає, особливо у викладанні предметів природничого циклу та інформатики.

Чи можливо реалізувати компетентнісне навчання в класі із 35-ма і більше учнями?

Існує думка, що компетентнісне навчання можливе лише у класах із невеликою наповненістю. Втім компетентнісне навчання не залежить від кількості дітей у класі. Моніторингові дослідження показують, що учні при застосуванні компетентнісного підходу у класах із великою наповненістю мають таку ж успішність, як і у класах з малою наповненістю. Тож компетентнісні завдання та формувальне оцінювання можуть застосовуватись і у класах з 20-ма, так і у класах з 35-ма та більше учнями.

Як застосовувати компетентнісний підхід зі старими підручниками?

Підручник безумовно відіграє важливу роль у навчанні. Добре, якщо він побудований з використанням проблемного підходу, містить компетентнісні завдання, передбачає завдання для само- та взаємооцінювання. Під час вибору нових підручників педагогічному колективу варто врахувати ці аспекти та обрати підручник, який дозволяє реалізувати компетентнісний підхід.

Втім важливо пам'ятати, що підручник не є основним засобом навчання при застосуванні компетентнісного підходу. Вчитель може самостійно підібрати електронні ресурси, дидактичні матеріали, що слугуватимуть доповненням до підручника, якщо він не повністю відповідає вимогам компетентнісного підходу.

Як оцінювати компетентності?

Оцінити, чи володіє учень тими чи іншими компетентностями, можна через виконання завдань, що передбачають аналіз та оцінювання ситуації, або ж у практичній діяльності. Причому оцінювання компетентностей може здійснюватись і через тестові завдання, якщо вони передбачають, наприклад, виявлення істинних чи хибних суджень. Гарним полем для виявлення компетентностей також є полілоги та дискусії, у яких учень має проаналізувати та синтезувати різну інформацію, щоб підібрати переконливі аргументи.

Важливою ознакою компетентності є також суб'єктність учня, його відповідальне ставлення до навчання, а також уміння вчитися самостійно.

Конкретними проявами цього можуть бути:

уміння ставити навчальні цілі;

формулювати критерії правильності виконання завдання;

організовувати власну діяльність самостійно;

планувати час;

звертатися по допомогу у разі потреби, а також надавати допомогу та співпрацювати у групі;

здійснювати само- та взаємооцінювання.

Як реалізувати педагогіку партнерства і не втратити дисципліну в класі?

Конструктивна дисципліна та субординація в класі - важливі частини освітнього процесу. А під час компетентнісного навчання роль дисципліни суттєво підвищується, оскільки співпраця учнів, робота у парах та більших групах потребує дотримання усіма сторонами правил. Проте дисципліна тут розглядається не як страх проявити ініціативу, за яку можуть покарати, а як розуміння правил взаємодії, їхнє підтримання та виховання в учнів самодисципліни. Цей процес потребує часу та зусиль кожного його учасника, однак є корисним у довгостроковій перспективі.

Як налагодити конструктивну співпрацю в класі при компетентнісному підході?

Правила мають бути чіткими і зрозумілими. Зрозумілі правила учням буде простіше засвоїти. Ці правила мають регламентувати таймінг, алгоритми дій у різних ситуаціях, наприклад, коли учень хоче щось сказати, або додати.

Співпраця у парах, потім у групах. Запорука конструктивної співпраці учнів в групах - уміння домовлятись, розподіляти ролі та взаємодіяти. Для цього спочатку варто вправлятись із завданнями у парах, а потім переходити до роботи у більш численних групах.

Завдання на розвиток навичок діалогу. Діти мають вступити в діалог і домовитись, як виконуватимуть завдання. Щоб так відбулось, завдання мають бути відповідними - такі, які стимулюватимуть комунікацію, вимагатимуть від учнів розробити та впровадити свої внутрішні правила.

Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту " Супровід урядових реформ в Україні " (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти відповідає на запитання вчителів про компетентнісний підхід у навчанні

В епоху різноманіття гаджетів та щоденного збільшення кількості інформації у нашому житті енциклопедичні знання перестали бути цінністю, якою вони були лише 20-30 років тому. Знання вже не є самоціллю під час навчання і система освіти відповідно має змінюватись, крокувати в ногу з часом та навчати того, що актуальне та цінується в житті сьогодні. Відповіддю на ці виклики є компетентнісне навчання.

Державна служба якості освіти пропонує педагогам відповіді на найпоширеніші запитання про компетентнісне навчання.

Що таке компетентнісне навчання?

Роль школи сьогодні - підготувати дітей до життя, навчити їх критично мислити, аналізувати, опрацьовувати ті обсяги інформації, яку вони отримують звідусіль та вибирати із неї необхідне, встановлювати причинно-наслідкові зв'язки. Стара парадигма освіти, в якій школа існувала для накопичення знань та інформації, вже не працює. Наше життя зараз - це постійне навчання і тому школа має навчити дітей постійно опановувати нові знання, знаходити потрібну інформацію та застосовувати її в житті.

Компетентнісне навчання спрямоване на роботу з інформацією та опанування учнями компетентностей, умінь і навичок, які дозволять їм бути успішними, конкурентними та цінними на ринку праці.

Для педагога важливо навчитись реалізувати таке навчання на практиці. Допоможуть у цьому підручники, що містять проблемні ситуації, а також практико-орієнтовані завдання, спрямовані на аналіз та оцінювання інформації. Втім саме готовність вчителя до реалізації компетентнісного навчання - найголовніша запорука успіху.

Чи замінюють компетентності знання і навички?

Формування компетентностей в учнів зовсім не заперечує необхідності знань. Компетентнісне навчання - це про динамічне поєднання знань, умінь та цінностей. Лише у комплексі це дає результат. Знання у даному випадку - не самоціль, а радше засіб формування умінь. Адже недостатньо просто засвоїти окремі знання і уміння, важливо навчитись їх застосовувати як у типових, так і в нестандартних, нових для дитини ситуаціях. Це дозволяє сформувати ціннісне ставлення до цих знань, навчитись адаптуватись та шукати шляхи ухвалення рішень у різноманітних ситуаціях.

Як виглядає компетентнісне навчання на практиці?

За класичного підходу до навчання сценарій уроку розгортається орієнтовно за такою логікою: вчитель повідомляє тему, пояснює, для чого вона в житті, розказує та ілюструє тему. Викладання нової теми при компетентнісному навчанні ж ґрунтується на проблемному та діяльнісному підходах.

Розглянемо, як виглядає компетентнісне навчання на прикладі викладання теми "Властивості повітря" у третьому класі.

При компетентнісному навчанні урок розпочинається з проблемного питання або проблемної ситуації. Для кожної властивості повітря може бути окрема ситуація чи питання, тому тема може викладатися не лінійно, а концентрично. Наприклад, вчитель показує учням дві однакові повітряні кульки (одна надута, інша здута) та ставить питання: "Як ви думаєте, яка з них легша?". Це - проблемна ситуація та проблемне питання. Учні у свою чергу висловлюють припущення (гіпотези). У цій ситуації можливі три гіпотези: легша кулька та, що надута, легша здута, або ж обидві кульки важать однаково.

Після формулювання гіпотез учитель пропонує учням перевірити гіпотези та зважити кульки на терезах. Це - виконання досліду. Провівши цей простий дослід, учні разом із вчителем обирають правильну гіпотезу та шукають відповідь на питання "Чому надута кулька виявилась важчою?".

Такий шлях до розкриття теми довший, але й значно дієвіший. Так вчитель формує в учнів не тільки предметні знання та уміння, а і ключові компетентності та наскрізні уміння (м'які навички).

Чи можна компетентнісний підхід застосувати до всіх предметів та освітніх галузей?

Деякі педагоги можуть сумніватись щодо можливості використання компетентнісного підходу при викладанні своїх предметів, наприклад математики. Компетентнісний підхід передбачає викладання теми через створення проблемних ситуацій, надання практико -орієнтованих завдань, які у свою чергу дають змогу учням проводити аналіз та синтез інформації, оцінювати її та створювати новий продукт. Важливою частиною компетентнісного підходу є співпраця учнів між собою та з вчителем, ведення діалогу та застосування вчителем формувального оцінювання. Усе це може бути реалізовано при викладанні будь-якого навчального предмета, зокрема й математики.

Як виглядають компетентнісні завдання?

Компетентнісне завдання має у першу чергу базуватися на практичних кейсах та передбачати аналіз, синтез і оцінювання інформації. Як правило, такі завдання складаються із запропонованої ситуації, кейсу, та завдань до нього.

Наприклад, компетентнісне завдання із тесту PISA:

ГРАФІТІ

Нижче розміщено два листи. Вони надійшли з Інтернету, й обидва вони про "графіті".
Хельга: "Графіті - це малюнки чи написи на стінах або в інших місцях, виконані без офіційного дозволу. Використайте листи для відповідей на питання, запропоновані нижче. Я киплю від злості, оскільки в четвертий раз стіну школи очищають і перефарбовують, щоб покінчити з графіті. Творчість - це прекрасно, але чому ж не знайти такі способи самовираження, які не завдавали б зайвих збитків суспільству? Чому потрібно псувати репутацію молодого покоління, малюючи на стінах там, де це заборонено? Адже художники-професіонали не вивішують свої полотна на вулицях, чи не так? Замість цього вони знаходять інші засоби й завойовують славу на офіційних виставках. Як на мене, будівлі, огорожа, паркові лавки - самі по собі витвори мистецтва. І хіба не шкода псувати цю архітектуру розписом, не кажучи вже про те, що використовуваний для цього метод руйнує озоновий шар? І я не можу зрозуміти, чому ці самозвані художники так зляться, коли їхні так звані "художні полотна" прибирають з очей геть знову й знову." Софія: "У людей різні смаки. Суспільство перенасичене інформацією та рекламою. Знаки торгових компаній, назви магазинів. Великі нав'язливі плакати з обох сторін вулиць. Чи прийнятно все це? В основному, так. А чи прийнятні графіті? Деякі говорять - так, деякі - ні. Хто платить за ці графіті? А хто, зрештою, платить за рекламу? Правильно. Споживач. А чи запитали ті, хто ставить рекламні щити, вашого дозволу? Ні. Тоді чи повинні це робити люди, які малюють на стінах? Чи не є це просто видом спілкування, як, наприклад, ваше власне ім'я, назви партій або великі твори мистецтв на вулиці? Тільки згадайте про смугастий і картатий одяг, що з'явився в магазинах кілька років тому. І про лижні костюми. Моделі та кольори були скопійовані з розмальованих бетонних стін. Досить кумедно, що ці моделі та кольори сприймаються сьогодні суспільством, захоплюють, а графіті в тому ж стилі вважаються жахливими. Так, скрутні часи настали для мистецтва."
Завдання 1 (спрямоване на оцінювання розуміння текстів: інтегрування смислів і формулювання умовиводів, а саме визначення мети кожного з текстів)
Мета кожного з листів: А) пояснити, що таке графіті;

1. B) висловити свою думку про графіті;

2. C) продемонструвати популярність графіті;

3. D) розповісти людям, що необхідно дуже багато засобів, аби змити ці розписи.

Завдання 2 ( спрямоване на інтегрування смислів і формулювання умовиводів, а саме встановлення зв'язку між двома явищами)
Чому Софія посилається на рекламу?
Завдання 3 (спрямоване на осмислення змісту тексту, а саме встановлення зв'язку між наведеною в тексті інформацією й власними ціннісними орієнтаціями для обґрунтування своєї позиції)
З яким із цих двох листів Ви згодні? Своїми словами обґрунтуйте свою позицію, використовуючи те, що сказано в одному з листів або в них обох.
Як педагогу готуватись до уроку з компетентнісним підходом?

Очевидно, що на підготовку уроку із застосуванням компетентнісного підходу необхідно більше часу на початковому етапі, коли вчитель не має достатньої кількості матеріалів та напрацьованих завдань. Педагогу також потрібен час, щоб винайти ідеї для проблемної подачі матеріалу та формулювання питань для діалогів з учнями. Втім коли вчитель застосовуватиме компетентнісне навчання на постійній основі, це не займатиме надто багато часу на підготовчому етапі, а вдячність учнів за цікаві уроки та нові уміння переважить витрачений для цього час.

Чи потрібне додаткове обладнання для компетентнісного підходу?

Головним засобом реалізації компетентнісного навчання є уміння вчителя вести проблемний діалог, організовувати взаємодію учнів та здійснювати формувальне оцінювання. Безумовно, значно збагачують арсенал учителя електронні ресурси, матеріали для проведення дослідів, колекції наочності, моделі тощо.

Найпростіше реалізовувати компетентнісне навчання у початковій школі. Засобами навчання можуть виступати будь-які об'єкти, які є навколо. У старшій школі роль обладнання значно зростає, особливо у викладанні предметів природничого циклу та інформатики.

Чи можливо реалізувати компетентнісне навчання в класі із 35-ма і більше учнями?

Існує думка, що компетентнісне навчання можливе лише у класах із невеликою наповненістю. Втім компетентнісне навчання не залежить від кількості дітей у класі. Моніторингові дослідження показують, що учні при застосуванні компетентнісного підходу у класах із великою наповненістю мають таку ж успішність, як і у класах з малою наповненістю. Тож компетентнісні завдання та формувальне оцінювання можуть застосовуватись і у класах з 20-ма, так і у класах з 35-ма та більше учнями.

Як застосовувати компетентнісний підхід зі старими підручниками?

Підручник безумовно відіграє важливу роль у навчанні. Добре, якщо він побудований з використанням проблемного підходу, містить компетентнісні завдання, передбачає завдання для само- та взаємооцінювання. Під час вибору нових підручників педагогічному колективу варто врахувати ці аспекти та обрати підручник, який дозволяє реалізувати компетентнісний підхід.

Втім важливо пам'ятати, що підручник не є основним засобом навчання при застосуванні компетентнісного підходу. Вчитель може самостійно підібрати електронні ресурси, дидактичні матеріали, що слугуватимуть доповненням до підручника, якщо він не повністю відповідає вимогам компетентнісного підходу.

Як оцінювати компетентності?

Оцінити, чи володіє учень тими чи іншими компетентностями, можна через виконання завдань, що передбачають аналіз та оцінювання ситуації, або ж у практичній діяльності. Причому оцінювання компетентностей може здійснюватись і через тестові завдання, якщо вони передбачають, наприклад, виявлення істинних чи хибних суджень. Гарним полем для виявлення компетентностей також є полілоги та дискусії, у яких учень має проаналізувати та синтезувати різну інформацію, щоб підібрати переконливі аргументи.

Важливою ознакою компетентності є також суб'єктність учня, його відповідальне ставлення до навчання, а також уміння вчитися самостійно.

Конкретними проявами цього можуть бути:

уміння ставити навчальні цілі;

формулювати критерії правильності виконання завдання;

організовувати власну діяльність самостійно;

планувати час;

звертатися по допомогу у разі потреби, а також надавати допомогу та співпрацювати у групі;

здійснювати само- та взаємооцінювання.

Як реалізувати педагогіку партнерства і не втратити дисципліну в класі?

Конструктивна дисципліна та субординація в класі - важливі частини освітнього процесу. А під час компетентнісного навчання роль дисципліни суттєво підвищується, оскільки співпраця учнів, робота у парах та більших групах потребує дотримання усіма сторонами правил. Проте дисципліна тут розглядається не як страх проявити ініціативу, за яку можуть покарати, а як розуміння правил взаємодії, їхнє підтримання та виховання в учнів самодисципліни. Цей процес потребує часу та зусиль кожного його учасника, однак є корисним у довгостроковій перспективі.

Як налагодити конструктивну співпрацю в класі при компетентнісному підході?

Правила мають бути чіткими і зрозумілими. Зрозумілі правила учням буде простіше засвоїти. Ці правила мають регламентувати таймінг, алгоритми дій у різних ситуаціях, наприклад, коли учень хоче щось сказати, або додати.

Співпраця у парах, потім у групах. Запорука конструктивної співпраці учнів в групах - уміння домовлятись, розподіляти ролі та взаємодіяти. Для цього спочатку варто вправлятись із завданнями у парах, а потім переходити до роботи у більш численних групах.

Завдання на розвиток навичок діалогу. Діти мають вступити в діалог і домовитись, як виконуватимуть завдання. Щоб так відбулось, завдання мають бути відповідними - такі, які стимулюватимуть комунікацію, вимагатимуть від учнів розробити та впровадити свої внутрішні правила.

Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту " Супровід урядових реформ в Україні " (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти відповідає на запитання вчителів про компетентнісний підхід у навчанні - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
В епоху різноманіття гаджетів та щоденного збільшення кількості інформації у нашому житті енциклопедичні знання перестали бути цінністю, якою вони були лише 20-30 років тому. Знання вже не є самоціллю під час навчання і система освіти відповідно має змінюватись, крокувати в ногу з часом та навчати того, що актуальне та цінується в житті сьогодні.

# data[].attributes.headline
Створення власної освітньої програми: поради для директора школи

# data[].attributes.subject
Створення власної освітньої програми: поради для директора школи

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Якість освіти

Освітня програма - один із чинників, що визначає якість освітньої діяльності, та є джерелом інформації під час проведення:

інституційного аудиту - зовнішнього оцінювання діяльності школи;

самооцінювання - внутрішнього комплексного вивчення роботи закладу.

Разом з тим власна освітня програма дає змогу школі реалізувати автономію: зафіксувати спільно вироблені цінності закладу, запропонувати власне бачення навчального плану, розподілу навчальних годин.

Як школі розробити власну освітню програму

Освітня програма дозволяє реалізувати право на освіту через практичну діяльність учасників освітнього процесу саме у процесі навчання. Розробляється вона відповідно до державних стандартів загальної середньої освіти і має враховувати потреби та інтереси учнів, спроможність закладу освіти.

Власну освітню програму школа може розробляти на основі типової чи іншої освітньої програми або на основі державних стандартів загальної середньої освіти. Важливо пам'ятати, що у власній освітній програмі мають бути враховані структурні компоненти типової освітньої програми, а обсяг навантаження учнів - не менший, ніж у типовій освітній програмі.

Заклад може на власний розсуд розробити одну наскрізну для усіх рівнів освіти програму, або ж окрему - для кожного рівня. Водночас на кожному рівні та навіть для кожного класу вона може мати власну специфіку.

В освітній програмі зазначається перелік модельних навчальних програм, які використовуються закладом освіти в освітньому процесі, або навчальних програм, розроблених у закладі освіти та затверджених педагогічною радою, а також навчальних програм, затверджених Міністерством освіти і науки. У навчальному плані вказується тижневий обсяг навантаження та його розподіл між освітніми галузями і навчальними предметами (курсами) на кожен рік навчання.

Розпочинаючи роботу над розробленням освітньої програми, директор закладу та його заступники можуть створити робочу групу та залучити до неї вчителів. Робоча група у свою чергу вивчає нормативну базу та, за наявності, результати самооцінювання школи й обирає шлях, за яким розроблятиметься освітня програма: на основі типової чи нетипової програми, або ж Державного стандарту. Після власне розроблення проєкту освітня програма обговорюється та схвалюється педагогічною радою й затверджується наказом закладу освіти. У разі створення освітньої програми на основі Державного стандарту, така програма має пройти експертизу і затвердження у Державній службі якості освіти України.

Структура освітньої програми

Як уже зазначалось, освітня програма так чи інакше має враховувати структуру типової освітньої програми, втім заклад, розробляючи власну програму на основі Державного стандарту, може змінювати цю структуру, відображаючи зазначені нижче компоненти в тій чи іншій формі:

1. Пояснювальна записка

У пояснювальній записці зазначаються тип закладу, реквізити установчих документів; нормативні документи, відповідно до яких розробляється програма (закони України "Про освіту", "Про повну загальну освіту", постанови КМУ, накази МОН щодо затвердження типових освітніх програм тощо); мета та завдання діяльності закладу освіти, а також особливості й умови роботи закладу.

2. Вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою

Розробляючи власну програму на основі типової заклад, як правило, використовує вказані у ній вимоги до осіб, за потреби вносячи власні уточнення. Втім школа може сформувати і власний опис таких вимог, розробляючи програму на основі Державного стандарту.

Як правило, такі вимоги стосуються віку здобувачів освіти та наявності в них освіти певного рівня (наприклад, початкової - для оволодіння освітньої програмою базового рівня). Додаткові вимоги можуть встановлюватись у спеціалізованих закладах загальної середньої освіти або ж у профільних ліцеях.

3. Загальний обсяг навчального навантаження

Освітня програма має містити опис обсягу потижневого навчального навантаження та обґрунтування перерозподілу навчальних годин (якщо такий здійснюється). У додатках подаються таблиці з розподілом навчальних годин для кожного класу.

4. Опис очікуваних результатів навчання за освітніми галузями

Цей компонент доцільний, якщо освітня програма розробляється на основі Державного стандарту та містить очікувані результати, відмінні від тих, що вказані у типовій освітній програмі.

5. Перелік варіантів типових навчальних планів та модельних навчальних програм

Освітня програма наповнюється також переліком навчальних програм із зазначенням їх авторів. Втім самі навчальні програми не є частиною програми та не додаються до програми - вони зберігаються у закладі як окремі документи. Натомість навчальні плани до кожного рівня освіти або класу розміщуються у додатках.

6. Форми організації освітнього процесу та методи навчання

У власній програмі школа надає більш докладний, ніж у типовій програмі, перелік форм, які застосовують учителі, щоб підкреслити специфіку роботи закладу освіти. Наприклад, можна відобразити проєктну діяльність як форму роботи, заняття у STEM-лабораторії, інтегровані уроки, інтерактивні заняття у формі ділових ігор, заняття-практикуми, дослідно-експериментальні заняття тощо. Додатково можна надати перелік педагогічних технологій, методів, які застосовують учителі закладу освіти, у тому числі авторських технологій.

Про застосування технологій дистанційного та/або змішаного навчання варто також зазначити у цьому розділі освітньої програми.

7. Опис інструментарію оцінювання

У цьому розділі заклад описує власну систему оцінювання, що складається з переліку видів та форм оцінювання, які застосовується у школі, критеріїв, шкал оцінювання, відповідних процедур та правил. Ці процедури і правила можуть описувати особливості оцінювання на різних рівнях освіти та різних навчальних предметів, особливостей семестрового і річного оцінювання, спільних правил, які будуть відображати культуру оцінювання в закладі освіти.

Загальну основу критеріїв оцінювання складають національні критерії. Втім окремо зазначається, якщо у школі наявні адаптовані для учнів, доповнені та конкретизовані вчителями критерії, або ж якщо учні залучаються до розроблення критеріїв само- та взаємооцінювання.

Загальні адаптовані критерії можна подати у додатку до освітньої програми. Проте критерії, що розробляються для оцінювання різних видів завдань, для різних занять або навчальних тем, додавати до освітньої програми не потрібно - достатньо зазначити про їх наявність і вказати, де вони розміщені.

Опис інструментарію оцінювання має містити також інформацію про те, яку шкалу оцінювання використовує школа. Якщо ж це власна, розроблена у закладі, шкала, то освітня програма має містити її короткий опис і способи переведення у національну шкалу.

Створення власної освітньої програми: поради для директора школи

Якість освіти

Освітня програма - один із чинників, що визначає якість освітньої діяльності, та є джерелом інформації під час проведення:

інституційного аудиту - зовнішнього оцінювання діяльності школи;

самооцінювання - внутрішнього комплексного вивчення роботи закладу.

Разом з тим власна освітня програма дає змогу школі реалізувати автономію: зафіксувати спільно вироблені цінності закладу, запропонувати власне бачення навчального плану, розподілу навчальних годин.

Як школі розробити власну освітню програму

Освітня програма дозволяє реалізувати право на освіту через практичну діяльність учасників освітнього процесу саме у процесі навчання. Розробляється вона відповідно до державних стандартів загальної середньої освіти і має враховувати потреби та інтереси учнів, спроможність закладу освіти.

Власну освітню програму школа може розробляти на основі типової чи іншої освітньої програми або на основі державних стандартів загальної середньої освіти. Важливо пам'ятати, що у власній освітній програмі мають бути враховані структурні компоненти типової освітньої програми, а обсяг навантаження учнів - не менший, ніж у типовій освітній програмі.

Заклад може на власний розсуд розробити одну наскрізну для усіх рівнів освіти програму, або ж окрему - для кожного рівня. Водночас на кожному рівні та навіть для кожного класу вона може мати власну специфіку.

В освітній програмі зазначається перелік модельних навчальних програм, які використовуються закладом освіти в освітньому процесі, або навчальних програм, розроблених у закладі освіти та затверджених педагогічною радою, а також навчальних програм, затверджених Міністерством освіти і науки. У навчальному плані вказується тижневий обсяг навантаження та його розподіл між освітніми галузями і навчальними предметами (курсами) на кожен рік навчання.

Розпочинаючи роботу над розробленням освітньої програми, директор закладу та його заступники можуть створити робочу групу та залучити до неї вчителів. Робоча група у свою чергу вивчає нормативну базу та, за наявності, результати самооцінювання школи й обирає шлях, за яким розроблятиметься освітня програма: на основі типової чи нетипової програми, або ж Державного стандарту. Після власне розроблення проєкту освітня програма обговорюється та схвалюється педагогічною радою й затверджується наказом закладу освіти. У разі створення освітньої програми на основі Державного стандарту, така програма має пройти експертизу і затвердження у Державній службі якості освіти України.

Структура освітньої програми

Як уже зазначалось, освітня програма так чи інакше має враховувати структуру типової освітньої програми, втім заклад, розробляючи власну програму на основі Державного стандарту, може змінювати цю структуру, відображаючи зазначені нижче компоненти в тій чи іншій формі:

1. Пояснювальна записка

У пояснювальній записці зазначаються тип закладу, реквізити установчих документів; нормативні документи, відповідно до яких розробляється програма (закони України "Про освіту", "Про повну загальну освіту", постанови КМУ, накази МОН щодо затвердження типових освітніх програм тощо); мета та завдання діяльності закладу освіти, а також особливості й умови роботи закладу.

2. Вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою

Розробляючи власну програму на основі типової заклад, як правило, використовує вказані у ній вимоги до осіб, за потреби вносячи власні уточнення. Втім школа може сформувати і власний опис таких вимог, розробляючи програму на основі Державного стандарту.

Як правило, такі вимоги стосуються віку здобувачів освіти та наявності в них освіти певного рівня (наприклад, початкової - для оволодіння освітньої програмою базового рівня). Додаткові вимоги можуть встановлюватись у спеціалізованих закладах загальної середньої освіти або ж у профільних ліцеях.

3. Загальний обсяг навчального навантаження

Освітня програма має містити опис обсягу потижневого навчального навантаження та обґрунтування перерозподілу навчальних годин (якщо такий здійснюється). У додатках подаються таблиці з розподілом навчальних годин для кожного класу.

4. Опис очікуваних результатів навчання за освітніми галузями

Цей компонент доцільний, якщо освітня програма розробляється на основі Державного стандарту та містить очікувані результати, відмінні від тих, що вказані у типовій освітній програмі.

5. Перелік варіантів типових навчальних планів та модельних навчальних програм

Освітня програма наповнюється також переліком навчальних програм із зазначенням їх авторів. Втім самі навчальні програми не є частиною програми та не додаються до програми - вони зберігаються у закладі як окремі документи. Натомість навчальні плани до кожного рівня освіти або класу розміщуються у додатках.

6. Форми організації освітнього процесу та методи навчання

У власній програмі школа надає більш докладний, ніж у типовій програмі, перелік форм, які застосовують учителі, щоб підкреслити специфіку роботи закладу освіти. Наприклад, можна відобразити проєктну діяльність як форму роботи, заняття у STEM-лабораторії, інтегровані уроки, інтерактивні заняття у формі ділових ігор, заняття-практикуми, дослідно-експериментальні заняття тощо. Додатково можна надати перелік педагогічних технологій, методів, які застосовують учителі закладу освіти, у тому числі авторських технологій.

Про застосування технологій дистанційного та/або змішаного навчання варто також зазначити у цьому розділі освітньої програми.

7. Опис інструментарію оцінювання

У цьому розділі заклад описує власну систему оцінювання, що складається з переліку видів та форм оцінювання, які застосовується у школі, критеріїв, шкал оцінювання, відповідних процедур та правил. Ці процедури і правила можуть описувати особливості оцінювання на різних рівнях освіти та різних навчальних предметів, особливостей семестрового і річного оцінювання, спільних правил, які будуть відображати культуру оцінювання в закладі освіти.

Загальну основу критеріїв оцінювання складають національні критерії. Втім окремо зазначається, якщо у школі наявні адаптовані для учнів, доповнені та конкретизовані вчителями критерії, або ж якщо учні залучаються до розроблення критеріїв само- та взаємооцінювання.

Загальні адаптовані критерії можна подати у додатку до освітньої програми. Проте критерії, що розробляються для оцінювання різних видів завдань, для різних занять або навчальних тем, додавати до освітньої програми не потрібно - достатньо зазначити про їх наявність і вказати, де вони розміщені.

Опис інструментарію оцінювання має містити також інформацію про те, яку шкалу оцінювання використовує школа. Якщо ж це власна, розроблена у закладі, шкала, то освітня програма має містити її короткий опис і способи переведення у національну шкалу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Створення власної освітньої програми: поради для директора школи - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітня програма - один із чинників, що визначає якість освітньої діяльності, та є джерелом інформації під час проведення: інституційного аудиту -

# data[].attributes.headline
Державна служба якості освіти: 7 причин ініціювати інституційний аудит шкіл у громаді

# data[].attributes.subject
Державна служба якості освіти: 7 причин ініціювати інституційний аудит шкіл у громаді

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Державна служба якості освіти, щоб залучити громади до реалізації їх стратегічної ролі у розвитку шкіл, виокремила основні причини для зовнішнього оцінювання закладів освіти у порядку проведення інституційного аудиту.

Місцева влада як засновник більшості українських шкіл несе значну частину відповідальності за якість їх освітньої діяльності. Адже у школі не буде комфортного освітнього середовища без інвестицій з боку громади у ремонт приміщень, матеріально-технічне оснащення, створення безбар'єрного доступу та інклюзивного середовища, забезпечення якісного й здорового харчування.

Виконання освітньої програми у значній мірі залежить від зусиль засновника щодо забезпечення закладу відповідним навчальним обладнанням. Стратегічний розвиток освіти у громаді, якісний менеджмент закладів освіти, професійний розвиток педагогів - ще одні напрями відповідальності засновника.

Щоб ефективно управляти освітою у громаді та ухвалювати обґрунтовані рішення, засновнику необхідно володіти інформацією про стан справ у закладах. Таку інформацію засновнику можуть надати результати інституційного аудиту - нової для України процедури вивчення діяльності школи, що прийшла на зміну державній атестації шкіл.

Інституційний аудит - це зовнішнє оцінювання роботи школи, під час якого незалежні експерти оцінюють освітні та управлінські процеси. Інституційний аудит проводиться у школі кожні 10 років. Утім засновник може ініціювати позаплановий аудит у школах своєї громади.

Чому громади зацікавлені ініціювати інституційні аудити шкіл

Об'єктивна та повна інформація про школу

Висновки й рекомендації, що надаються засновнику та закладу за результатами аудиту, - джерело комплексної об'єктивної інформації про освітню діяльність школи. Інструментарій інституційного аудиту розроблений таким чином, що дає змогу вивчити й оцінити всі аспекти освітньої діяльності і точково працювати над вирішенням тих чи інших проблем, інвестувати у розвиток сильних сторін тощо.

Інституційний аудит може бути точкою відліку. Отримавши об'єктивну оцінку якості освітньої діяльності та інвестуючи ресурси у її покращення, громада може простежити за динамікою розвитку закладу.

Обґрунтований розподіл ресурсів

Дані, отримані під час аудиту, - джерело інформації про реальні потреби закладу для забезпечення комфортного освітнього середовища та організації освітнього процесу. Ця інформація буде корисною громаді при формуванні виваженого і збалансованого бюджету, необхідного для розвитку школи.

Разом з тим аудит допоможе засновнику більш якісно та обґрунтовано підходити до закупівлі обладнання і матеріалів для закладу, оскільки у висновку і рекомендаціях експерти детально розписують перелік того, чого не вистачає школі для виконання освітньої програми. Це, наприклад, обладнання для занять фізкультурою, організації інклюзивного простору та забезпечення інклюзивного навчання, матеріали й обладнання для кабінетів хімії та фізики.

Виявлення причин проблем у закладі

Коли засновник отримує регулярні скарги учасників освітнього процесу на явища та процеси, що відбуваються у закладі, - це може бути однією із причин ініціювати інституційний аудит.

Інструментарій аудиту, зокрема опитування учнів, їхніх батьків, педагогів, спілкування з директором, його заступниками, шкільним психологом та представниками учнівського самоврядування, дає змогу виявити не лише проблематику, але і її причини та джерело можливих конфліктів у школі.

Наприклад, аудит може виявити проблеми з адаптацією та комунікацією учнів у невеликому закладі, пов'язані з відсутністю шкільного психолога. Така ситуація може стати приводом для громади надати додаткові ресурси закладу для введення у штат посади психолога.

Вивчення ефективності менеджменту

Обрання за конкурсом керівників закладів - відповідальність засновника. У зв'язку з цим засновник має аналізувати і якість роботи директора школи на своїй посаді. Адже те, як директор налаштує управлінські процеси, безпосередньо впливає на якість освіти у школі, яку він очолює.

Мотивувати вчителів, працювати над їхнім розвитком та вдосконаленням роботи, покращувати освітнє середовище, взаємодіяти із засновником щодо вдосконалення матеріально-технічної бази, формувати прозору систему оцінювання учнівських навчальних досягнень, облаштовувати дружній до дітей простір - не вичерпний перелік завдань та відповідальностей директора.

Додатковою причиною ініціювати аудит може бути відсутність конструктивної співпраці директора із засновником, наявність непорозумінь у колективі школи, постійна плинність кадрів у закладі або ж необхідність вивчити ефективність управлінських рішень у школі. Аудит допоможе побачити реальний стан справ у школі та не приховає небажаних для будь-якої сторони фактів.

Погіршення результатів навчання учнів

Погіршення результатів навчання - причина поцікавитись, що відбувається у закладі. Наприклад, коли у школі декілька років спостерігається тенденція до погіршення результатів ДПА, ЗНО та внутрішніх моніторингів, збільшується кількість учнів, які не долають пороговий бал ЗНО з того чи іншого предмету.

Сигналом може бути значне зменшення контингенту учнів після 9 класу. Це може вказувати на низьку якість освітніх послуг і, як наслідок, відтік учнів, які хочуть добре підготуватись до ЗНО.

Аудит не виміряє якість освіти у закладі, втім покаже можливі причини погіршення результатів.

Формування мережі закладів

Провівши аудит у всіх школах громади, засновник отримає об'єктивну інформацію про кожен заклад. Ця інформація буде корисна під час формування мережі закладів та ухвалення управлінських рішень щодо кожної школи окремо.

Наприклад, аудит може підштовхнути засновника змінити у невеличкій школі, де навчається 53 учні, освітній рівень від I-III ступеня на I-II, оскільки відсутній запит на навчання у старшій школі.

Аудит можна ініціювати за необхідності змінити тип закладу - наприклад, на науковий ліцей

Розробка стратегії розвитку освіти в громаді

Одним із основних повноважень засновника є затвердження та фінансування стратегій розвитку шкіл у громаді. У свою чергу на основі результатів аудиту школа зможе розробити виважену та обґрунтовану стратегію розвитку закладу, а засновник - сформувати цілісну стратегію розвитку освіти у громаді.

Отримана за результатами аудиту інформація дасть змогу засновнику планувати свою діяльність щодо розвитку освіти як стратегічного напряму розвитку громади загалом.

Інституційний аудит також допоможе засновнику виявити особливі та унікальні переваги закладів освіти. Таким чином якісні школи можуть стати візитною карткою громади.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти: 7 причин ініціювати інституційний аудит шкіл у громаді

Державна служба якості освіти, щоб залучити громади до реалізації їх стратегічної ролі у розвитку шкіл, виокремила основні причини для зовнішнього оцінювання закладів освіти у порядку проведення інституційного аудиту.

Місцева влада як засновник більшості українських шкіл несе значну частину відповідальності за якість їх освітньої діяльності. Адже у школі не буде комфортного освітнього середовища без інвестицій з боку громади у ремонт приміщень, матеріально-технічне оснащення, створення безбар'єрного доступу та інклюзивного середовища, забезпечення якісного й здорового харчування.

Виконання освітньої програми у значній мірі залежить від зусиль засновника щодо забезпечення закладу відповідним навчальним обладнанням. Стратегічний розвиток освіти у громаді, якісний менеджмент закладів освіти, професійний розвиток педагогів - ще одні напрями відповідальності засновника.

Щоб ефективно управляти освітою у громаді та ухвалювати обґрунтовані рішення, засновнику необхідно володіти інформацією про стан справ у закладах. Таку інформацію засновнику можуть надати результати інституційного аудиту - нової для України процедури вивчення діяльності школи, що прийшла на зміну державній атестації шкіл.

Інституційний аудит - це зовнішнє оцінювання роботи школи, під час якого незалежні експерти оцінюють освітні та управлінські процеси. Інституційний аудит проводиться у школі кожні 10 років. Утім засновник може ініціювати позаплановий аудит у школах своєї громади.

Чому громади зацікавлені ініціювати інституційні аудити шкіл

Об'єктивна та повна інформація про школу

Висновки й рекомендації, що надаються засновнику та закладу за результатами аудиту, - джерело комплексної об'єктивної інформації про освітню діяльність школи. Інструментарій інституційного аудиту розроблений таким чином, що дає змогу вивчити й оцінити всі аспекти освітньої діяльності і точково працювати над вирішенням тих чи інших проблем, інвестувати у розвиток сильних сторін тощо.

Інституційний аудит може бути точкою відліку. Отримавши об'єктивну оцінку якості освітньої діяльності та інвестуючи ресурси у її покращення, громада може простежити за динамікою розвитку закладу.

Обґрунтований розподіл ресурсів

Дані, отримані під час аудиту, - джерело інформації про реальні потреби закладу для забезпечення комфортного освітнього середовища та організації освітнього процесу. Ця інформація буде корисною громаді при формуванні виваженого і збалансованого бюджету, необхідного для розвитку школи.

Разом з тим аудит допоможе засновнику більш якісно та обґрунтовано підходити до закупівлі обладнання і матеріалів для закладу, оскільки у висновку і рекомендаціях експерти детально розписують перелік того, чого не вистачає школі для виконання освітньої програми. Це, наприклад, обладнання для занять фізкультурою, організації інклюзивного простору та забезпечення інклюзивного навчання, матеріали й обладнання для кабінетів хімії та фізики.

Виявлення причин проблем у закладі

Коли засновник отримує регулярні скарги учасників освітнього процесу на явища та процеси, що відбуваються у закладі, - це може бути однією із причин ініціювати інституційний аудит.

Інструментарій аудиту, зокрема опитування учнів, їхніх батьків, педагогів, спілкування з директором, його заступниками, шкільним психологом та представниками учнівського самоврядування, дає змогу виявити не лише проблематику, але і її причини та джерело можливих конфліктів у школі.

Наприклад, аудит може виявити проблеми з адаптацією та комунікацією учнів у невеликому закладі, пов'язані з відсутністю шкільного психолога. Така ситуація може стати приводом для громади надати додаткові ресурси закладу для введення у штат посади психолога.

Вивчення ефективності менеджменту

Обрання за конкурсом керівників закладів - відповідальність засновника. У зв'язку з цим засновник має аналізувати і якість роботи директора школи на своїй посаді. Адже те, як директор налаштує управлінські процеси, безпосередньо впливає на якість освіти у школі, яку він очолює.

Мотивувати вчителів, працювати над їхнім розвитком та вдосконаленням роботи, покращувати освітнє середовище, взаємодіяти із засновником щодо вдосконалення матеріально-технічної бази, формувати прозору систему оцінювання учнівських навчальних досягнень, облаштовувати дружній до дітей простір - не вичерпний перелік завдань та відповідальностей директора.

Додатковою причиною ініціювати аудит може бути відсутність конструктивної співпраці директора із засновником, наявність непорозумінь у колективі школи, постійна плинність кадрів у закладі або ж необхідність вивчити ефективність управлінських рішень у школі. Аудит допоможе побачити реальний стан справ у школі та не приховає небажаних для будь-якої сторони фактів.

Погіршення результатів навчання учнів

Погіршення результатів навчання - причина поцікавитись, що відбувається у закладі. Наприклад, коли у школі декілька років спостерігається тенденція до погіршення результатів ДПА, ЗНО та внутрішніх моніторингів, збільшується кількість учнів, які не долають пороговий бал ЗНО з того чи іншого предмету.

Сигналом може бути значне зменшення контингенту учнів після 9 класу. Це може вказувати на низьку якість освітніх послуг і, як наслідок, відтік учнів, які хочуть добре підготуватись до ЗНО.

Аудит не виміряє якість освіти у закладі, втім покаже можливі причини погіршення результатів.

Формування мережі закладів

Провівши аудит у всіх школах громади, засновник отримає об'єктивну інформацію про кожен заклад. Ця інформація буде корисна під час формування мережі закладів та ухвалення управлінських рішень щодо кожної школи окремо.

Наприклад, аудит може підштовхнути засновника змінити у невеличкій школі, де навчається 53 учні, освітній рівень від I-III ступеня на I-II, оскільки відсутній запит на навчання у старшій школі.

Аудит можна ініціювати за необхідності змінити тип закладу - наприклад, на науковий ліцей

Розробка стратегії розвитку освіти в громаді

Одним із основних повноважень засновника є затвердження та фінансування стратегій розвитку шкіл у громаді. У свою чергу на основі результатів аудиту школа зможе розробити виважену та обґрунтовану стратегію розвитку закладу, а засновник - сформувати цілісну стратегію розвитку освіти у громаді.

Отримана за результатами аудиту інформація дасть змогу засновнику планувати свою діяльність щодо розвитку освіти як стратегічного напряму розвитку громади загалом.

Інституційний аудит також допоможе засновнику виявити особливі та унікальні переваги закладів освіти. Таким чином якісні школи можуть стати візитною карткою громади.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти: 7 причин ініціювати інституційний аудит шкіл у громаді - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Державна служба якості освіти, щоб залучити громади до реалізації їх стратегічної ролі у розвитку шкіл, виокремила основні причини для зовнішнього оцінювання закладів освіти у порядку проведення інституційного аудиту. Місцева влада як засновник більшості українських шкіл несе значну частину відповідальності за якість їх освітньої діяльності.

# data[].attributes.headline
Державна служба якості освіти: як і для чого директорові школи вимірювати якість педагогічної діяльності

# data[].attributes.subject
Державна служба якості освіти: як і для чого директорові школи вимірювати якість педагогічної діяльності

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Школа та освітній процес у ній - це система, в якій кожен компонент, взаємодіючи з іншими, забезпечує якість освітньої діяльності закладу. Педагогічна діяльність є важливим компонентом цієї системи.

Роботу педагогів вивчають експерти під час інституційного аудиту. Втім за 5-10 днів роботи експертів у закладі складно сповна вивчити систему педагогічної діяльності вчителів. Натомість у межах розбудови внутрішньої системи забезпечення якості керівник школи може простежити систему роботи кожного педагога і, зробивши на основі такого вивчення висновки, поліпшувати якість та ефективність роботи педагогів. У пригоді в цьому стануть рекомендації "Абетка для директора", які розробила Державна служба якості освіти.

Які аспекти педагогічної діяльності варто вивчати директору

Робота педагогів з календарно-тематичним плануванням

Кожен учитель має власні календарно-тематичні плани, які може змінювати протягом року, зокрема адаптувати до умов дистанційного навчання (переносити складніші теми на період очного навчання тощо).

Календарно-тематичний план (КТП) - це результат творчої роботи вчителя, його бачення способів отримати очікувані результати навчання. Ситуація, коли вчитель використовує шаблонні КТП, ніяк не змінюючи та не адаптуючи їх до особливостей роботи закладу, - неправильна.

Директору важливо звертати увагу на те, чи відповідають КТП навчальним програмам та державним стандартам освіти, очікуваним результатам навчально-пізнавальної діяльності учнів та чи узгоджено обсяг годин КТП з освітньою програмою школи.

Фахові знання

Запорукою якісної школи діти називають цікаві уроки (54%) та професійних вчителів (47%) - такими є результати дослідження, проведеного наприкінці 2020 року Державною службою якості освіти у співпраці з проектом "Супровід урядових реформ в Україні".

Знання педагогом свого предмету є невід'ємною складовою цікавих уроків та свідчить про професійний рівень вчителя. Разом з тим відповідні знання передбачені професійним стандартом вчителя та предметно-методичною компетентністю.

Майстерність викладання та уміння формувати в учнів компетентності

Директору варто звернути увагу на те, які методики та прийоми використовують вчителі під час уроків, чи володіють вони основами педагогіки та психології, чи застосовують компетентнісний підхід у навчанні.

Застосування компетентнісного підходу у викладанні предмета передбачає формування у дітей компетентностей, які дають їм змогу бути успішними, конкурентними та цінними на ринку праці. Педагоги мають вчити учнів використовувати набуті знання у повсякденній діяльності, робити висновки, самостійно ухвалювати рішення, критично мислити.

Викладання нової теми при компетентнісному підході передбачає застосування проблемного та дослідницького методів. Завдання мають базуватися передовсім на практичних кейсах та передбачати аналіз, синтез і оцінювання інформації. Застосувати такий підхід у викладанні предмета вчитель може незалежно від того, який це навчальний предмет: література, географія чи математика.

Здатність налагоджувати комунікацію та співпрацю з учнями

Комунікація з учнями - логічне продовження теми професійності та майстерності педагога. Відповідаючи на питання: " Що робить школу якісною?", - учні на перше місце ставлять доброзичливі стосунки між ними та вчителями, взаємоповагу, відсутність дискримінації та булінгу з боку вчителів.

Комунікація та взаємини вчителів з учнями - важлива складова роботи педагога. А гарні взаємини з учителями відіграють важливу роль у ставленні учнів до навчання, що покращує їхні результати, - це доводять результати дослідження PISA.

Важливим аспектом роботи вчителя є побудова освітнього процесу на засадах педагогіки партнерства, яка передбачає роль учня як рівноправного учасника освітнього процесу, відповідального за результати свого навчання.

Співпраця та комунікація з батьками учнів

Батьки - повноцінні учасники освітнього процесу, тому комунікація вчителя та співпраця з ними є важливим складником організації ефективного освітнього процесу та формування атмосфери довіри. Така комунікація з батьками може слугувати для обговорення успішності дітей, інформування про організацію навчання тощо.

Формати комунікації з батьками можна досить умовно класифікувати як безпосереднє спілкування (офлайн) або спілкування за допомогою електронних засобів комунікації (онлайн).

Уміння управляти груповою взаємодією у класі

Результати PISA показують, що дисципліна у класі впливає на успішність учнів. Позитивний поведінковий клімат сприяє досягненню вищих результатів у навчанні. З огляду на це директору варто звертати увагу на майстерність вчителя управляти груповою динамікою в аудиторії та підтримувати конструктивну дисципліну серед учнів.

Вчитель має володіти культурою їх виявлення емоцій - висловлювати вербально, що хвилює (обурює, не влаштовує), конструктивно вирішувати конфлікти, досягати взаєморозуміння. Три складових емоційного інтелекту: уміння розпізнавати свої емоції, виявляти їх та керувати ними, - основні уміння, якими має володіти сучасний педагог та навчати цьому учнів.

Ознаками того, що вчителю вдалося організувати позитивний мікроклімат, може бути уміння конструктивно розв'язувати конфліктні ситуації, створення вчителем умов для взаєморозуміння та взаємоповаги серед учнів, організація та ведення вчителем діалогу, уміння слухати та чути інших.

Система оцінювання учнів

Прозорість, зрозумілість та справедливість оцінювання - важлива складова якості освітнього процесу. Під час вивчення роботи педагогів директору доречно звернути увагу на те, чи застосовує вчитель формувальне оцінювання, чи озвучує та пояснює учням критерії оцінювання.

Під час опитування учнів сільських шкіл, проведеного у 2021 році Державною службою якості освіти у співпраці з проектом "Супровід урядових реформ в Україні", учні зазначали, що серед негативних практик, які застосовують їхні вчителі, - привселюдні оголошення результатів контрольних робіт (про це говорили 50% учнів) та коментування неправильно зробленої роботи (40% учнів). Використання таких практик свідчить про негативні тенденції у системі оцінювання та роботі вчителів.

Уміння створити у класі недискримінаційне середовище

Директору варто особливу увагу звертати на те, чи вдається вчителеві створити в аудиторії недискримінаційне середовище. В інклюзивних класах важливо вивчити, як педагог працює із дітьми з особливими освітніми потребами, як налагоджує співпрацю з асистентом вчителя та асистентом дитини (за наявності), чи не перекладає свою частину роботи на асистента вчителя.

Уміння керувати власними емоціями та розпізнавати емоції дітей у класі

Мікроклімат у класі - важлива складова успіху педагогічної діяльності. Уміння вчителя розпізнавати та вчасно реагувати на емоції учнів, а також керувати власними є обов'язковою частиною цього мікроклімату.

Вчитель має володіти культурою виявлення емоцій - висловлювати вербально, що хвилює (обурює, не влаштовує), конструктивно розв'язувати конфлікти, досягати взаєморозуміння. Три складових емоційного інтелекту: уміння розпізнавати свої емоції, виявляти їх та керувати ними, - основні, якими має володіти сучасний педагог та навчати цьому учнів.

Ознаками того, що вчителю вдалося організувати позитивний мікроклімат, може бути уміння конструктивно розв'язувати конфліктні ситуації, створення умов для взаєморозуміння та взаємоповаги серед учнів, організація та ведення діалогу, уміння слухати та чути інших.

Здатність до рефлексії

Вчителі, здатні до саморефлексії, вміють виявляти і бачити власні помилки та слабкі сторони, а отже - вдосконалюватися й професійно зростати.

Щоб запровадити у школі практику до рефлексії педагогів, директорові важливо самому показувати приклад. Водночас треба пам'ятати, що рефлексія можлива лише за умови довірливих, партнерських взаємин між педагогами і керівництвом. Авторитарний підхід до управління до рефлексії не спонукає.

Майстерність роботи в умовах дистанційного навчання

Дистанційне навчання потребує від педагогів адаптації як власних підходів, так і навчальних матеріалів, стилю роботи, а разом із тим - пошуку додаткових онлайн-ресурсів та джерел інформації.

Директорові варто вивчити, які ресурси використовують вчителі, чи урізноманітнюють форми роботи з учнями, чи дають можливість надолужити пропущені заняття учням, у яких немає можливості підключитися до інтерактивної інтернет-платформи або відвідати онлайн-урок, чи скоригувати свої календарно-тематичні плани тощо.

Інноваційна діяльність педагогів

Інноваційна діяльність в освіті передовсім полягає в оновленні та освоєнні нового змісту освіти.

Педагоги можуть брати участь в освітніх проєктах школи або інших закладів та організацій, займатися дослідно-експериментальною роботою, проводити дослідження, апробувати нові методи, засоби і форми освітнього процесу та освітніх технологій.

Співпраця педагогів

Одним із чинників, який впливає на професійне зростання педагогічних працівників, є співпраця і комунікація з колегами, налагодження командної роботи. Атмосфера доброзичливості в педагогічному колективі сприяє ефективному розв'язанню освітніх проблем.

Керівник, як лідер, має спонукати та підтримувати співпрацю і професійну комунікацію педагогів, сприяти спільній реалізації освітніх проєктів, взаємовідвідуванню навчальних занять, професійному наставництву.

Інструменти для вивчення педагогічної діяльності

Спостереження

Спостереження за проведенням навчальних занять допоможе керівникові закладу вивчити якість педагогічної діяльності як систему, дізнатися, які підходи використовують вчителі, як комунікують з учнями, як оцінюють навчальні досягнення, чи застосовують компетентнісний підхід та педагогіку партнерства тощо.

Щоб спостереження було інформативним та результативним, необхідна своєрідна уніфікована форма для фіксування результатів спостереження. Таку форму можна знайти у додатках до " Абетки для директора ". Форму варто адаптувати до особливостей закладу і обов'язково обговорити її з учителями, пояснити педагогам критерії та індикатори, за якими відбуватиметься вивчення їхньої діяльності. Порозуміння та підтримка з боку педагогів - запорука успіху.

Варто також пам'ятати, що для вивчення педагогічної діяльності як системи необхідно відвідати велику кількість занять протягом тривалого часу. Це неможливо зробити під час інституційного аудиту, обмеженого в часі, втім реально здійснити під час самооцінювання закладу освіти.

Анкетування

Опитування вчителів, учнів та їхніх батьків дасть змогу зібрати інформацію про різноманітні аспекти роботи педагогів. Опитування варто проводити у формі анкетування, яке проводиться за допомогою анкет закритого, напівзакритого, відкритого або комбінованого типів.

В "Абетці для директора" можна знайти приклади анкет для вчителів, учнів та їхніх батьків. Запропоновані анкети варто адаптувати з урахуванням особливостей закладу освіти, додавати туди власні запитання тощо.

Щоб отримати дійсно правдиву та релевантну інформацію, керівникові важливо донести до учасників опитування, що в анкеті немає "правильних" чи "неправильних" відповідей - суть анкетування в тому, щоб побачити реальне ставлення учасників освітнього процесу до запропонованих питань. Допоможе у цьому також анонімність анкетування.

Інтерв'ю

Цей формат дасть змогу керівникові більш докладно дізнатися про думки конкретного педагога, його ставлення та оцінки ситуації. Під час інтерв'ю, зокрема, можна оцінити здатність вчителя до рефлексії.

Фокус-групи

Під час фокус-груп із педагогами, об'єднаними, наприклад, за одним напрямом, директор може дізнатися більше, і те, чого йому не покажуть інші методи збору інформації. Такі фокус-групи можуть відбуватися на базі методичних об'єднань вчителів та забезпечуватимуть керівникові школи цінний обмін думками. В умовах, коли у школі немає методоб'єднання за певним напрямом, варто організувати довірливу розмову з учителем віч-на-віч.

Це енергоємний процес, втім вартий уваги директора, який прагне якісно та максимально повно вивчити роботу вчителів як систему. Щоб у керівника вистачило ресурсу, слід якісно підходити до планування та делегувати. Наприклад, проводити фокус-групи можуть голови методичних об'єднань.

Вивчення документації

Вивчення та аналіз календарно-тематичних планів, класних журналів, учнівських робіт та інших матеріалів і документів дасть змогу керівництву школи виявити подекуди неочевидні проблеми. Наприклад, негативні оцінки у кількох різних класів з того чи того предмета мають стати "дзвіночком" для директора. Інформацію про методи роботи педагогів можна почерпнути також і в завданнях, які вони дають учням.

Вивчення педагогічної діяльності потребує серйозних зусиль та часових ресурсів керівництва, однак це важлива частина роботи директора над забезпеченням якісної роботи школи.

Оцінюючи роботу вчителів, однак, не потрібно використовувати всі методи збору інформації одночасно - це досить ресурсо- та енергозатратно. Варто обрати ті методи, які максимально відповідають завданням, що ставить перед собою керівник, та особливостям роботи закладу.

Найбільшої уваги директор має присвятити аналізу зібраної інформації, зіставленню даних та виявленню тенденцій. Головне завдання директора у цьому процесі - зробити висновки та розробити план подальших дій.

Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту " Супровід урядових реформ в Україні " (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти: як і для чого директорові школи вимірювати якість педагогічної діяльності

Школа та освітній процес у ній - це система, в якій кожен компонент, взаємодіючи з іншими, забезпечує якість освітньої діяльності закладу. Педагогічна діяльність є важливим компонентом цієї системи.

Роботу педагогів вивчають експерти під час інституційного аудиту. Втім за 5-10 днів роботи експертів у закладі складно сповна вивчити систему педагогічної діяльності вчителів. Натомість у межах розбудови внутрішньої системи забезпечення якості керівник школи може простежити систему роботи кожного педагога і, зробивши на основі такого вивчення висновки, поліпшувати якість та ефективність роботи педагогів. У пригоді в цьому стануть рекомендації "Абетка для директора", які розробила Державна служба якості освіти.

Які аспекти педагогічної діяльності варто вивчати директору

Робота педагогів з календарно-тематичним плануванням

Кожен учитель має власні календарно-тематичні плани, які може змінювати протягом року, зокрема адаптувати до умов дистанційного навчання (переносити складніші теми на період очного навчання тощо).

Календарно-тематичний план (КТП) - це результат творчої роботи вчителя, його бачення способів отримати очікувані результати навчання. Ситуація, коли вчитель використовує шаблонні КТП, ніяк не змінюючи та не адаптуючи їх до особливостей роботи закладу, - неправильна.

Директору важливо звертати увагу на те, чи відповідають КТП навчальним програмам та державним стандартам освіти, очікуваним результатам навчально-пізнавальної діяльності учнів та чи узгоджено обсяг годин КТП з освітньою програмою школи.

Фахові знання

Запорукою якісної школи діти називають цікаві уроки (54%) та професійних вчителів (47%) - такими є результати дослідження, проведеного наприкінці 2020 року Державною службою якості освіти у співпраці з проектом "Супровід урядових реформ в Україні".

Знання педагогом свого предмету є невід'ємною складовою цікавих уроків та свідчить про професійний рівень вчителя. Разом з тим відповідні знання передбачені професійним стандартом вчителя та предметно-методичною компетентністю.

Майстерність викладання та уміння формувати в учнів компетентності

Директору варто звернути увагу на те, які методики та прийоми використовують вчителі під час уроків, чи володіють вони основами педагогіки та психології, чи застосовують компетентнісний підхід у навчанні.

Застосування компетентнісного підходу у викладанні предмета передбачає формування у дітей компетентностей, які дають їм змогу бути успішними, конкурентними та цінними на ринку праці. Педагоги мають вчити учнів використовувати набуті знання у повсякденній діяльності, робити висновки, самостійно ухвалювати рішення, критично мислити.

Викладання нової теми при компетентнісному підході передбачає застосування проблемного та дослідницького методів. Завдання мають базуватися передовсім на практичних кейсах та передбачати аналіз, синтез і оцінювання інформації. Застосувати такий підхід у викладанні предмета вчитель може незалежно від того, який це навчальний предмет: література, географія чи математика.

Здатність налагоджувати комунікацію та співпрацю з учнями

Комунікація з учнями - логічне продовження теми професійності та майстерності педагога. Відповідаючи на питання: " Що робить школу якісною?", - учні на перше місце ставлять доброзичливі стосунки між ними та вчителями, взаємоповагу, відсутність дискримінації та булінгу з боку вчителів.

Комунікація та взаємини вчителів з учнями - важлива складова роботи педагога. А гарні взаємини з учителями відіграють важливу роль у ставленні учнів до навчання, що покращує їхні результати, - це доводять результати дослідження PISA.

Важливим аспектом роботи вчителя є побудова освітнього процесу на засадах педагогіки партнерства, яка передбачає роль учня як рівноправного учасника освітнього процесу, відповідального за результати свого навчання.

Співпраця та комунікація з батьками учнів

Батьки - повноцінні учасники освітнього процесу, тому комунікація вчителя та співпраця з ними є важливим складником організації ефективного освітнього процесу та формування атмосфери довіри. Така комунікація з батьками може слугувати для обговорення успішності дітей, інформування про організацію навчання тощо.

Формати комунікації з батьками можна досить умовно класифікувати як безпосереднє спілкування (офлайн) або спілкування за допомогою електронних засобів комунікації (онлайн).

Уміння управляти груповою взаємодією у класі

Результати PISA показують, що дисципліна у класі впливає на успішність учнів. Позитивний поведінковий клімат сприяє досягненню вищих результатів у навчанні. З огляду на це директору варто звертати увагу на майстерність вчителя управляти груповою динамікою в аудиторії та підтримувати конструктивну дисципліну серед учнів.

Вчитель має володіти культурою їх виявлення емоцій - висловлювати вербально, що хвилює (обурює, не влаштовує), конструктивно вирішувати конфлікти, досягати взаєморозуміння. Три складових емоційного інтелекту: уміння розпізнавати свої емоції, виявляти їх та керувати ними, - основні уміння, якими має володіти сучасний педагог та навчати цьому учнів.

Ознаками того, що вчителю вдалося організувати позитивний мікроклімат, може бути уміння конструктивно розв'язувати конфліктні ситуації, створення вчителем умов для взаєморозуміння та взаємоповаги серед учнів, організація та ведення вчителем діалогу, уміння слухати та чути інших.

Система оцінювання учнів

Прозорість, зрозумілість та справедливість оцінювання - важлива складова якості освітнього процесу. Під час вивчення роботи педагогів директору доречно звернути увагу на те, чи застосовує вчитель формувальне оцінювання, чи озвучує та пояснює учням критерії оцінювання.

Під час опитування учнів сільських шкіл, проведеного у 2021 році Державною службою якості освіти у співпраці з проектом "Супровід урядових реформ в Україні", учні зазначали, що серед негативних практик, які застосовують їхні вчителі, - привселюдні оголошення результатів контрольних робіт (про це говорили 50% учнів) та коментування неправильно зробленої роботи (40% учнів). Використання таких практик свідчить про негативні тенденції у системі оцінювання та роботі вчителів.

Уміння створити у класі недискримінаційне середовище

Директору варто особливу увагу звертати на те, чи вдається вчителеві створити в аудиторії недискримінаційне середовище. В інклюзивних класах важливо вивчити, як педагог працює із дітьми з особливими освітніми потребами, як налагоджує співпрацю з асистентом вчителя та асистентом дитини (за наявності), чи не перекладає свою частину роботи на асистента вчителя.

Уміння керувати власними емоціями та розпізнавати емоції дітей у класі

Мікроклімат у класі - важлива складова успіху педагогічної діяльності. Уміння вчителя розпізнавати та вчасно реагувати на емоції учнів, а також керувати власними є обов'язковою частиною цього мікроклімату.

Вчитель має володіти культурою виявлення емоцій - висловлювати вербально, що хвилює (обурює, не влаштовує), конструктивно розв'язувати конфлікти, досягати взаєморозуміння. Три складових емоційного інтелекту: уміння розпізнавати свої емоції, виявляти їх та керувати ними, - основні, якими має володіти сучасний педагог та навчати цьому учнів.

Ознаками того, що вчителю вдалося організувати позитивний мікроклімат, може бути уміння конструктивно розв'язувати конфліктні ситуації, створення умов для взаєморозуміння та взаємоповаги серед учнів, організація та ведення діалогу, уміння слухати та чути інших.

Здатність до рефлексії

Вчителі, здатні до саморефлексії, вміють виявляти і бачити власні помилки та слабкі сторони, а отже - вдосконалюватися й професійно зростати.

Щоб запровадити у школі практику до рефлексії педагогів, директорові важливо самому показувати приклад. Водночас треба пам'ятати, що рефлексія можлива лише за умови довірливих, партнерських взаємин між педагогами і керівництвом. Авторитарний підхід до управління до рефлексії не спонукає.

Майстерність роботи в умовах дистанційного навчання

Дистанційне навчання потребує від педагогів адаптації як власних підходів, так і навчальних матеріалів, стилю роботи, а разом із тим - пошуку додаткових онлайн-ресурсів та джерел інформації.

Директорові варто вивчити, які ресурси використовують вчителі, чи урізноманітнюють форми роботи з учнями, чи дають можливість надолужити пропущені заняття учням, у яких немає можливості підключитися до інтерактивної інтернет-платформи або відвідати онлайн-урок, чи скоригувати свої календарно-тематичні плани тощо.

Інноваційна діяльність педагогів

Інноваційна діяльність в освіті передовсім полягає в оновленні та освоєнні нового змісту освіти.

Педагоги можуть брати участь в освітніх проєктах школи або інших закладів та організацій, займатися дослідно-експериментальною роботою, проводити дослідження, апробувати нові методи, засоби і форми освітнього процесу та освітніх технологій.

Співпраця педагогів

Одним із чинників, який впливає на професійне зростання педагогічних працівників, є співпраця і комунікація з колегами, налагодження командної роботи. Атмосфера доброзичливості в педагогічному колективі сприяє ефективному розв'язанню освітніх проблем.

Керівник, як лідер, має спонукати та підтримувати співпрацю і професійну комунікацію педагогів, сприяти спільній реалізації освітніх проєктів, взаємовідвідуванню навчальних занять, професійному наставництву.

Інструменти для вивчення педагогічної діяльності

Спостереження

Спостереження за проведенням навчальних занять допоможе керівникові закладу вивчити якість педагогічної діяльності як систему, дізнатися, які підходи використовують вчителі, як комунікують з учнями, як оцінюють навчальні досягнення, чи застосовують компетентнісний підхід та педагогіку партнерства тощо.

Щоб спостереження було інформативним та результативним, необхідна своєрідна уніфікована форма для фіксування результатів спостереження. Таку форму можна знайти у додатках до " Абетки для директора ". Форму варто адаптувати до особливостей закладу і обов'язково обговорити її з учителями, пояснити педагогам критерії та індикатори, за якими відбуватиметься вивчення їхньої діяльності. Порозуміння та підтримка з боку педагогів - запорука успіху.

Варто також пам'ятати, що для вивчення педагогічної діяльності як системи необхідно відвідати велику кількість занять протягом тривалого часу. Це неможливо зробити під час інституційного аудиту, обмеженого в часі, втім реально здійснити під час самооцінювання закладу освіти.

Анкетування

Опитування вчителів, учнів та їхніх батьків дасть змогу зібрати інформацію про різноманітні аспекти роботи педагогів. Опитування варто проводити у формі анкетування, яке проводиться за допомогою анкет закритого, напівзакритого, відкритого або комбінованого типів.

В "Абетці для директора" можна знайти приклади анкет для вчителів, учнів та їхніх батьків. Запропоновані анкети варто адаптувати з урахуванням особливостей закладу освіти, додавати туди власні запитання тощо.

Щоб отримати дійсно правдиву та релевантну інформацію, керівникові важливо донести до учасників опитування, що в анкеті немає "правильних" чи "неправильних" відповідей - суть анкетування в тому, щоб побачити реальне ставлення учасників освітнього процесу до запропонованих питань. Допоможе у цьому також анонімність анкетування.

Інтерв'ю

Цей формат дасть змогу керівникові більш докладно дізнатися про думки конкретного педагога, його ставлення та оцінки ситуації. Під час інтерв'ю, зокрема, можна оцінити здатність вчителя до рефлексії.

Фокус-групи

Під час фокус-груп із педагогами, об'єднаними, наприклад, за одним напрямом, директор може дізнатися більше, і те, чого йому не покажуть інші методи збору інформації. Такі фокус-групи можуть відбуватися на базі методичних об'єднань вчителів та забезпечуватимуть керівникові школи цінний обмін думками. В умовах, коли у школі немає методоб'єднання за певним напрямом, варто організувати довірливу розмову з учителем віч-на-віч.

Це енергоємний процес, втім вартий уваги директора, який прагне якісно та максимально повно вивчити роботу вчителів як систему. Щоб у керівника вистачило ресурсу, слід якісно підходити до планування та делегувати. Наприклад, проводити фокус-групи можуть голови методичних об'єднань.

Вивчення документації

Вивчення та аналіз календарно-тематичних планів, класних журналів, учнівських робіт та інших матеріалів і документів дасть змогу керівництву школи виявити подекуди неочевидні проблеми. Наприклад, негативні оцінки у кількох різних класів з того чи того предмета мають стати "дзвіночком" для директора. Інформацію про методи роботи педагогів можна почерпнути також і в завданнях, які вони дають учням.

Вивчення педагогічної діяльності потребує серйозних зусиль та часових ресурсів керівництва, однак це важлива частина роботи директора над забезпеченням якісної роботи школи.

Оцінюючи роботу вчителів, однак, не потрібно використовувати всі методи збору інформації одночасно - це досить ресурсо- та енергозатратно. Варто обрати ті методи, які максимально відповідають завданням, що ставить перед собою керівник, та особливостям роботи закладу.

Найбільшої уваги директор має присвятити аналізу зібраної інформації, зіставленню даних та виявленню тенденцій. Головне завдання директора у цьому процесі - зробити висновки та розробити план подальших дій.

Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту " Супровід урядових реформ в Україні " (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти: як і для чого директорові школи вимірювати якість педагогічної діяльності - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Школа та освітній процес у ній - це система, в якій кожен компонент, взаємодіючи з іншими, забезпечує якість освітньої діяльності закладу. Педагогічна діяльність є важливим компонентом цієї системи. Роботу педагогів вивчають експерти під час інституційного аудиту. Втім за 5-10 днів роботи експертів у закладі складно сповна вивчити систему педагогічної діяльності вчителів.

# data[].attributes.headline
Державна служба якості освіти про роль засновника у розробленні стратегії розвитку закладів освіти в громаді

# data[].attributes.subject
Державна служба якості освіти про роль засновника у розробленні стратегії розвитку закладів освіти в громаді

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Освіта - важлива частина соціального та економічного розвитку громади. Те, яким є рівень освіти у садочках і школах, наскільки вони є якісними, характеризує успішність та перспективність громади в цілому. Саме тому місцевим органам управління освітою важливо долучатись до стратегічного планування роботи і розвитку цієї галузі та кожного закладу окремо.

Залученість засновника до процесу стратегічного управління є запорукою успішної реалізації стратегії закладу освіти завдяки забезпеченню ресурсами, пошуку альтернативних джерел фінансування запланованих заходів, а також підтримки ініціатив з розвитку.

Разом з тим треба пам'ятати, що засновник несе відповідальність за розвиток освіти у своїй громаді, тому має долучатися до процесу стратегування, щоб розуміти, як він може поліпшити якість освітніх послуг та на які потреби закладу необхідно передбачити фінансування.

Стратегія розвитку визначає місію, візію та цілі діяльності закладу освіти, умови, які необхідні для їх досягнення, пріоритети та кроки, які керівництво й педагоги планують здійснити для досягнення визначених цілей, відповідно до принципів освіти та підготовки учнів до майбутнього життя.

Розроблення стратегії розвитку закладу освіти відбувається з ініціативи його керівництва, адже формування стратегічного бачення розвитку школи - важлива частина роботи директора як управлінця. Водночас стратегічне планування і розвиток школи неможливі без залучення усіх учасників освітнього процесу та, важливо, засновника. Адже стратегія не буде дієвою, якщо до її розроблення не долучена місцева влада, від якої, зокрема, залежить і створення можливостей для її реалізації.

Важливою частиною успіху є інтеграція стратегій розвитку шкіл у стратегію розвитку громади. У такому випадку заклади освіти не залишаться без уваги, а їхнє процвітання буде частиною стратегічної діяльності громади.

Водночас керівникам шкіл та їх засновникам важливо пам'ятати, що роль громади у розвитку закладів освіти не обмежується фінансуванням базових потреб і ремонту покрівлі чи кабінетів. Стратегічний розвиток школи - це також про кошти на професійний розвиток педагогів, створення інклюзивного середовища та забезпечення якісних освітніх послуг. Усе це неможливо реалізувати без участі засновника.

Етапи розроблення стратегії розвитку школи

Планування

На цьому етапі керівництво закладу ініціює розроблення стратегії розвитку закладу освіти. Вже зараз директорові школи варто поінформувати представників органу управління освітою в громаді про те, що заклад розпочинає процес стратегічного планування і залучатиме громаду до нього.

Органу управління освітою у свою чергу важливо комунікувати із керівниками закладів освіти з перших етапів розробки стратегій, щоб ці документи від самого початку формувалися з огляду на актуальні спроможності, а також корелювалися з баченням стратегічного розвитку громади загалом.

Створення робочої групи

Для роботи над стратегією розвитку школа створює робочу групу за участі директора, його заступників і представників педагогічного колективу, учнів, а також представників засновника закладу. У робочу групу можна запросити депутатів місцевої ради, які цікавляться темою освіти або ж мають досвід роботи у цій сфері. Таким чином у стратегії буде враховано інтереси всіх учасників освітнього процесу, а також відповідатиме спроможності та стратегічним цілям громади.

Аналіз

Працюючи над розробленням стратегії розвитку школи, важливо враховувати реальний стан речей та ресурси закладу. За допомогою SWOT-аналізу можна визначити сильні та слабкі сторони школи, а також можливості, що відкриваються перед закладом, та наявні чи потенційні загрози. Засновникові варто долучатися до цього процесу, щоб дізнатися про всі процеси у закладі, його переваги та зони росту. Ця інформація буде корисна, зокрема, для стратегічного планування розвитку освіти в громаді.

Розроблення стратегії

Зібравши всю необхідну інформацію та проаналізувавши її, робоча група може переходити до безпосередньої розробки стратегії, зокрема визначити цінності, місію та візію школи, сформулювати стратегічні й операційні цілі роботи закладу. На цьому етапі участь засновника особливо важлива. Наприклад, заклад може визначити одну з цілей - формування інклюзивного простору. У такому випадку ще на стадії формування стратегії засновник має спрогнозувати необхідне фінансування на обладнання безбар'єрного доступу до приміщень школи, а також долучитися до підготовки фахівців для роботи з дітьми з особливими освітніми потребами.

Обговорення

Розроблений проєкт стратегії перед затвердженням варто обговорити з усіма учасниками освітнього процесу та засновником (місцевою радою), від якого в значній мірі залежить її реалізація. Засновнику у свою чергу важливо оцінити стратегію з позиції реалістичності виконання в контексті:

наявності необхідних ресурсів або перспектив пошуку альтернативних джерел фінансування заходів, передбачених у плані;

відповідності стратегії закладу стратегічному баченню розвитку громади.

Затвердження

На рівні закладу стратегію схвалює педагогічна рада, натомість засновник має затвердити документ на сесії місцевої ради та забезпечити фінансування її реалізації.

Щоб не виникла ситуація, коли засновник не готовий затвердити запропоновану закладом стратегію через відсутність у громаді необхідних ресурсів, представникам органу управління освітою вкрай важливо брати участь у всіх попередніх етапах розроблення стратегії. У такому разі документ буде враховувати спроможність громади.

Комунікація

Для успішної реалізації стратегії розвитку закладу необхідно прокомунікувати з усіма зацікавленими сторонами - учнями та їхніми батьками, педагогами, членами піклувальної ради і громадою як засновником школи.

Представникам засновника та директору важливо тісно контактувати й обговорювати всі питання, що виникають у сторін. Засновник може запросити директора закладу на сесію місцевої ради для презентації стратегії та її обґрунтування. Цей етап може передувати етапу затвердження стратегії, щоб громада, ухвалюючи рішення, володіла всією інформацією про документ.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти про роль засновника у розробленні стратегії розвитку закладів освіти в громаді

Освіта - важлива частина соціального та економічного розвитку громади. Те, яким є рівень освіти у садочках і школах, наскільки вони є якісними, характеризує успішність та перспективність громади в цілому. Саме тому місцевим органам управління освітою важливо долучатись до стратегічного планування роботи і розвитку цієї галузі та кожного закладу окремо.

Залученість засновника до процесу стратегічного управління є запорукою успішної реалізації стратегії закладу освіти завдяки забезпеченню ресурсами, пошуку альтернативних джерел фінансування запланованих заходів, а також підтримки ініціатив з розвитку.

Разом з тим треба пам'ятати, що засновник несе відповідальність за розвиток освіти у своїй громаді, тому має долучатися до процесу стратегування, щоб розуміти, як він може поліпшити якість освітніх послуг та на які потреби закладу необхідно передбачити фінансування.

Стратегія розвитку визначає місію, візію та цілі діяльності закладу освіти, умови, які необхідні для їх досягнення, пріоритети та кроки, які керівництво й педагоги планують здійснити для досягнення визначених цілей, відповідно до принципів освіти та підготовки учнів до майбутнього життя.

Розроблення стратегії розвитку закладу освіти відбувається з ініціативи його керівництва, адже формування стратегічного бачення розвитку школи - важлива частина роботи директора як управлінця. Водночас стратегічне планування і розвиток школи неможливі без залучення усіх учасників освітнього процесу та, важливо, засновника. Адже стратегія не буде дієвою, якщо до її розроблення не долучена місцева влада, від якої, зокрема, залежить і створення можливостей для її реалізації.

Важливою частиною успіху є інтеграція стратегій розвитку шкіл у стратегію розвитку громади. У такому випадку заклади освіти не залишаться без уваги, а їхнє процвітання буде частиною стратегічної діяльності громади.

Водночас керівникам шкіл та їх засновникам важливо пам'ятати, що роль громади у розвитку закладів освіти не обмежується фінансуванням базових потреб і ремонту покрівлі чи кабінетів. Стратегічний розвиток школи - це також про кошти на професійний розвиток педагогів, створення інклюзивного середовища та забезпечення якісних освітніх послуг. Усе це неможливо реалізувати без участі засновника.

Етапи розроблення стратегії розвитку школи

Планування

На цьому етапі керівництво закладу ініціює розроблення стратегії розвитку закладу освіти. Вже зараз директорові школи варто поінформувати представників органу управління освітою в громаді про те, що заклад розпочинає процес стратегічного планування і залучатиме громаду до нього.

Органу управління освітою у свою чергу важливо комунікувати із керівниками закладів освіти з перших етапів розробки стратегій, щоб ці документи від самого початку формувалися з огляду на актуальні спроможності, а також корелювалися з баченням стратегічного розвитку громади загалом.

Створення робочої групи

Для роботи над стратегією розвитку школа створює робочу групу за участі директора, його заступників і представників педагогічного колективу, учнів, а також представників засновника закладу. У робочу групу можна запросити депутатів місцевої ради, які цікавляться темою освіти або ж мають досвід роботи у цій сфері. Таким чином у стратегії буде враховано інтереси всіх учасників освітнього процесу, а також відповідатиме спроможності та стратегічним цілям громади.

Аналіз

Працюючи над розробленням стратегії розвитку школи, важливо враховувати реальний стан речей та ресурси закладу. За допомогою SWOT-аналізу можна визначити сильні та слабкі сторони школи, а також можливості, що відкриваються перед закладом, та наявні чи потенційні загрози. Засновникові варто долучатися до цього процесу, щоб дізнатися про всі процеси у закладі, його переваги та зони росту. Ця інформація буде корисна, зокрема, для стратегічного планування розвитку освіти в громаді.

Розроблення стратегії

Зібравши всю необхідну інформацію та проаналізувавши її, робоча група може переходити до безпосередньої розробки стратегії, зокрема визначити цінності, місію та візію школи, сформулювати стратегічні й операційні цілі роботи закладу. На цьому етапі участь засновника особливо важлива. Наприклад, заклад може визначити одну з цілей - формування інклюзивного простору. У такому випадку ще на стадії формування стратегії засновник має спрогнозувати необхідне фінансування на обладнання безбар'єрного доступу до приміщень школи, а також долучитися до підготовки фахівців для роботи з дітьми з особливими освітніми потребами.

Обговорення

Розроблений проєкт стратегії перед затвердженням варто обговорити з усіма учасниками освітнього процесу та засновником (місцевою радою), від якого в значній мірі залежить її реалізація. Засновнику у свою чергу важливо оцінити стратегію з позиції реалістичності виконання в контексті:

наявності необхідних ресурсів або перспектив пошуку альтернативних джерел фінансування заходів, передбачених у плані;

відповідності стратегії закладу стратегічному баченню розвитку громади.

Затвердження

На рівні закладу стратегію схвалює педагогічна рада, натомість засновник має затвердити документ на сесії місцевої ради та забезпечити фінансування її реалізації.

Щоб не виникла ситуація, коли засновник не готовий затвердити запропоновану закладом стратегію через відсутність у громаді необхідних ресурсів, представникам органу управління освітою вкрай важливо брати участь у всіх попередніх етапах розроблення стратегії. У такому разі документ буде враховувати спроможність громади.

Комунікація

Для успішної реалізації стратегії розвитку закладу необхідно прокомунікувати з усіма зацікавленими сторонами - учнями та їхніми батьками, педагогами, членами піклувальної ради і громадою як засновником школи.

Представникам засновника та директору важливо тісно контактувати й обговорювати всі питання, що виникають у сторін. Засновник може запросити директора закладу на сесію місцевої ради для презентації стратегії та її обґрунтування. Цей етап може передувати етапу затвердження стратегії, щоб громада, ухвалюючи рішення, володіла всією інформацією про документ.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти про роль засновника у розробленні стратегії розвитку закладів освіти в громаді - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Освіта - важлива частина соціального та економічного розвитку громади. Те, яким є рівень освіти у садочках і школах, наскільки вони є якісними, характеризує успішність та перспективність громади в цілому. Саме тому місцевим органам управління освітою важливо долучатись до стратегічного планування роботи і розвитку цієї галузі та кожного закладу окремо.

# data[].attributes.headline
Як розробити стратегію розвитку школи: план для директора

# data[].attributes.subject
Як розробити стратегію розвитку школи: план для директора

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Якісна школа - це результат роботи керівника над розвитком закладу. Те, як директор налаштує управлінські процеси, безпосередньо впливає на якість освіти у школі, яку він очолює.

Мотивувати вчителів, працювати над їхнім професійним розвитком та вдосконаленням роботи, покращувати освітнє середовище, взаємодіяти із засновником щодо розвитку матеріально-технічної бази, формувати прозору систему оцінювання результатів навчання учнів, облаштовувати дружнє до дітей шкільне життя - не вичерпний перелік завдань та відповідальностей директора.

Важливою частиною роботи директора як менеджера є формування стратегічного бачення розвитку школи. Стратегічне управління - це безперервний процес, обов'язковою частиною якого є розроблення Стратегії розвитку закладу освіти. Стратегія розвитку дає можливість визначити напрями руху закладу освіти для досягнення основної мети - забезпечення якості освіти.

Стратегічне управління школою реалізується через два напрями - розбудову внутрішньої системи забезпечення якості освіти та стратегічне планування. Перше дозволяє вивчати та оцінювати освітній процес як систему, а друге - визначити напрями діяльності в середньостроковій і довгостроковій перспективі. Відображаються ці напрями у Положенні про внутрішню систему забезпечення якості освіти та Стратегії розвитку закладу освіти.

Розроблення стратегії розвитку школи

Стратегія розвитку закладу - важливий концептуальний документ діяльності закладу освіти. Тому до процесу розроблення стратегії директор школи залучає зацікавлені сторони.

Одним зі способів розроблення стратегії може бути проведення мозкового штурму для напрацювання пропозицій за певними напрямами. Для цього може бути створена робоча група за участі керівника, заступників та представників педагогічного колективу, учнів.

Робоча група у свою чергу напрацьовує проєкт стратегії, а надалі документ виноситься на розгляд та обговорення педагогічної ради. Важливо пам'ятати, що реалізація частини цілей стратегії потребуватиме підтримки засновника закладу. Саме стратегія розвитку закладу має розроблятись у тісній співпраці із засновником.

Структура стратегії розвитку закладу

У стратегії розвитку закладу освіти мають бути наступні блоки:

Цінності закладу. Цінності, по суті, є фільтром поведінкових моделей усіх учасників освітнього процесу. Вони визначають, що для школи є важливим, які людські та суспільні цінності. Наприклад, серед цінностей школи, - безпека та комфорт дитини. У такому випадку в процесі реалізації стратегії особлива увага має приділятися створенню безпечного та комфортного середовища, побудові довірливих взаємин між учнями, вчителями та адміністрацією школи.

Місія школи. Місія дає відповідь на запитання, чому заклад існує, яка мета його діяльності та для кого здійснюється освітня діяльність. Вона деталізує статус школи та забезпечує напрям і орієнтири для визначення цілей роботи закладу. Наприклад, місією школи може бути забезпечення рівного доступу до освіти для всіх дітей.

Візія школи. Візія визначає, куди рухається заклад освіти, де він хоче бути. Формулювання візії дасть змогу відповісти на питання, які цілі школа прагне реалізувати у середньостроковій перспективі, на якому рівні хоче бути, чого прагне. Наприклад, створення інклюзивного освітнього середовища, в якому кожна дитина незалежно від статі, особливих потреб, соціального статусу чи інших ознак зможе комфортно навчатися.

Стратегічні цілі діяльності закладу освіти. Стратегічні цілі визначають, якою має бути школа за кілька років, задають напрями розвитку та фіксують, чого школа прагне досягти. Вони визначають сфери, на яких мають бути сконцентровані зусилля адміністрації та педагогічного колективу школи. Стратегічні цілі обов'язково мають корелюватись із візією, адже їхнє виконання наближає заклад до її досягнення. Для максимальної ефективності цілі мають бути сформовані на основі SMART-критеріїв та, відповідно, бути конкретними, вимірюваними, досяжними, актуальними та визначеними/обмеженими в часі.

Операційні цілі. Операційні цілі визначають, яким чином заклад буде досягати стратегічних цілей та які кроки необхідно для цього зробити. В операційних цілях стратегія закладу переходить від загального до конкретного. Наприклад, операційними цілями в стратегії школи можуть бути:

1. розробити прогноз очікуваної кількості дітей з особливими освітніми потребами;

2. налагодити відносини з інклюзивно-ресурсним центром;

3. провести адаптацію освітнього простору;

4. забезпечити необхідну організаційно-методичну підготовку;

5. розробити необхідні адаптаційні заходи для учнів і батьків;

6. вчителям пройти підвищення кваліфікації за напрямами, які стосуються роботи з дітьми з особливими освітніми потребами.

Працюючи над розробленням стратегії розвитку школи, дуже важливо враховувати реальний стан речей та ресурси закладу. Інструмент SWOT-аналізу допоможе керівникові визначити сильні та слабкі сторони школи, а також можливості, що відкриваються перед закладом, та наявні чи потенційні загрози.

Для успішної реалізації стратегічного управління стратегію розвитку закладу освіти важливо донести до всіх учасників освітнього процесу, а особливо тих, хто безпосередньо залучений до її реалізації. Стратегічне управління потребує також зміни підходів до взаємодії з педагогічними працівниками. Вони мають брати безпосередню участь у визначенні стратегічних та операційних цілей, місії, візії закладу, приймати їх як особисті. Тільки так вони можуть стати партнерами директора у досягненні цих цілей.

Стратегія розвитку закладу - це також важливий дороговказ для засновника: які точки розвитку є у школи, на що заклад потребує ресурсів, які напрями роботи школи потрібно посилити засновникові тощо.
Матеріал підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Як розробити стратегію розвитку школи: план для директора

Якісна школа - це результат роботи керівника над розвитком закладу. Те, як директор налаштує управлінські процеси, безпосередньо впливає на якість освіти у школі, яку він очолює.

Мотивувати вчителів, працювати над їхнім професійним розвитком та вдосконаленням роботи, покращувати освітнє середовище, взаємодіяти із засновником щодо розвитку матеріально-технічної бази, формувати прозору систему оцінювання результатів навчання учнів, облаштовувати дружнє до дітей шкільне життя - не вичерпний перелік завдань та відповідальностей директора.

Важливою частиною роботи директора як менеджера є формування стратегічного бачення розвитку школи. Стратегічне управління - це безперервний процес, обов'язковою частиною якого є розроблення Стратегії розвитку закладу освіти. Стратегія розвитку дає можливість визначити напрями руху закладу освіти для досягнення основної мети - забезпечення якості освіти.

Стратегічне управління школою реалізується через два напрями - розбудову внутрішньої системи забезпечення якості освіти та стратегічне планування. Перше дозволяє вивчати та оцінювати освітній процес як систему, а друге - визначити напрями діяльності в середньостроковій і довгостроковій перспективі. Відображаються ці напрями у Положенні про внутрішню систему забезпечення якості освіти та Стратегії розвитку закладу освіти.

Розроблення стратегії розвитку школи

Стратегія розвитку закладу - важливий концептуальний документ діяльності закладу освіти. Тому до процесу розроблення стратегії директор школи залучає зацікавлені сторони.

Одним зі способів розроблення стратегії може бути проведення мозкового штурму для напрацювання пропозицій за певними напрямами. Для цього може бути створена робоча група за участі керівника, заступників та представників педагогічного колективу, учнів.

Робоча група у свою чергу напрацьовує проєкт стратегії, а надалі документ виноситься на розгляд та обговорення педагогічної ради. Важливо пам'ятати, що реалізація частини цілей стратегії потребуватиме підтримки засновника закладу. Саме стратегія розвитку закладу має розроблятись у тісній співпраці із засновником.

Структура стратегії розвитку закладу

У стратегії розвитку закладу освіти мають бути наступні блоки:

Цінності закладу. Цінності, по суті, є фільтром поведінкових моделей усіх учасників освітнього процесу. Вони визначають, що для школи є важливим, які людські та суспільні цінності. Наприклад, серед цінностей школи, - безпека та комфорт дитини. У такому випадку в процесі реалізації стратегії особлива увага має приділятися створенню безпечного та комфортного середовища, побудові довірливих взаємин між учнями, вчителями та адміністрацією школи.

Місія школи. Місія дає відповідь на запитання, чому заклад існує, яка мета його діяльності та для кого здійснюється освітня діяльність. Вона деталізує статус школи та забезпечує напрям і орієнтири для визначення цілей роботи закладу. Наприклад, місією школи може бути забезпечення рівного доступу до освіти для всіх дітей.

Візія школи. Візія визначає, куди рухається заклад освіти, де він хоче бути. Формулювання візії дасть змогу відповісти на питання, які цілі школа прагне реалізувати у середньостроковій перспективі, на якому рівні хоче бути, чого прагне. Наприклад, створення інклюзивного освітнього середовища, в якому кожна дитина незалежно від статі, особливих потреб, соціального статусу чи інших ознак зможе комфортно навчатися.

Стратегічні цілі діяльності закладу освіти. Стратегічні цілі визначають, якою має бути школа за кілька років, задають напрями розвитку та фіксують, чого школа прагне досягти. Вони визначають сфери, на яких мають бути сконцентровані зусилля адміністрації та педагогічного колективу школи. Стратегічні цілі обов'язково мають корелюватись із візією, адже їхнє виконання наближає заклад до її досягнення. Для максимальної ефективності цілі мають бути сформовані на основі SMART-критеріїв та, відповідно, бути конкретними, вимірюваними, досяжними, актуальними та визначеними/обмеженими в часі.

Операційні цілі. Операційні цілі визначають, яким чином заклад буде досягати стратегічних цілей та які кроки необхідно для цього зробити. В операційних цілях стратегія закладу переходить від загального до конкретного. Наприклад, операційними цілями в стратегії школи можуть бути:

1. розробити прогноз очікуваної кількості дітей з особливими освітніми потребами;

2. налагодити відносини з інклюзивно-ресурсним центром;

3. провести адаптацію освітнього простору;

4. забезпечити необхідну організаційно-методичну підготовку;

5. розробити необхідні адаптаційні заходи для учнів і батьків;

6. вчителям пройти підвищення кваліфікації за напрямами, які стосуються роботи з дітьми з особливими освітніми потребами.

Працюючи над розробленням стратегії розвитку школи, дуже важливо враховувати реальний стан речей та ресурси закладу. Інструмент SWOT-аналізу допоможе керівникові визначити сильні та слабкі сторони школи, а також можливості, що відкриваються перед закладом, та наявні чи потенційні загрози.

Для успішної реалізації стратегічного управління стратегію розвитку закладу освіти важливо донести до всіх учасників освітнього процесу, а особливо тих, хто безпосередньо залучений до її реалізації. Стратегічне управління потребує також зміни підходів до взаємодії з педагогічними працівниками. Вони мають брати безпосередню участь у визначенні стратегічних та операційних цілей, місії, візії закладу, приймати їх як особисті. Тільки так вони можуть стати партнерами директора у досягненні цих цілей.

Стратегія розвитку закладу - це також важливий дороговказ для засновника: які точки розвитку є у школи, на що заклад потребує ресурсів, які напрями роботи школи потрібно посилити засновникові тощо.
Матеріал підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як розробити стратегію розвитку школи: план для директора - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Якісна школа - це результат роботи керівника над розвитком закладу. Те, як директор налаштує управлінські процеси, безпосередньо впливає на якість освіти у школі, яку він очолює. Мотивувати вчителів, працювати над їхнім професійним розвитком та вдосконаленням роботи, покращувати освітнє середовище, взаємодіяти із засновником щодо розвитку матеріально-технічної бази, формувати прозору систему оцінювання результатів навчання учнів, облаштовувати дружнє до дітей шкільне життя - не вичерпний перелік завдань та відповідальностей директора.

# data[].attributes.headline
Державна служба якості освіти пропонує ресурси для організації якісного інклюзивного навчання

# data[].attributes.subject
Державна служба якості освіти пропонує ресурси для організації якісного інклюзивного навчання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Забезпечити інклюзивний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, які ресурси задіяти для організації якісного інклюзивного навчання.

Якісні інклюзивні освітні послуги у школі - результат грамотного менеджменту, інвестицій з боку засновника, а також роботи педагогів, участі у цьому процесі всіх учнів.

Директор школи має акумулювати й направити у правильне русло всі ресурси закладу та громади. І під ресурсами тут слід розуміти не лише фінансові, що дають змогу організувати інклюзивне середовище, але й часові, людські та всі інші, які можуть прямо або опосередковано впливати на те, чи школа буде готова до навчання дітей з особливими освітніми потребами, наскільки комфортно вони себе почуватимуть, чи матиме школа необхідні команду та обладнання для навчання тощо.

Які ресурси потрібні директору для організації якісного інклюзивного навчання та де їх шукати - у цьому матеріалі.

Які ресурси необхідні директору для організації інклюзивного навчання

ЧАС

Керівнику школи важливо використати цей ресурс, щоб заздалегідь спланувати діяльність закладу, підготувати педагогів та середовище до інклюзивного навчання.

Ризиковано розпочинати шлях до інклюзії тоді, коли батьки дітей з ООП вже прийшли до школи. В такому разі часу для організації процесу може бути замало. Тому директору важливо проявити проактивну позицію та налагодити співпрацю з відділом освіти, закладами дошкільної освіти в межах території обслуговування школи, інклюзивно-ресурсним центром, медичними закладами, що опікуються дітьми з особливими освітніми потребами. Так керівник буде заздалегідь знати контингент дітей з ООП, які потенційно можуть прийти до школи.

Стратегічне планування заощадить директору школи час та дасть змогу запобігти хаосу. Адже наявність чіткого плану й розуміння, куди рухатись, позбавляють зайвих, непотрібних дій.

Завдяки стратегії у питанні організації інклюзивного навчання можна також спланувати фінансові надходження - директор розумітиме, коли школа отримає кошти з субвенції, щоб запланувати необхідні закупівлі.

ЗНАННЯ

Інформація та знання, як її використати, - важливий ресурс. Адже подекуди наявність, наприклад, достатньої кількості коштів за браку знань щодо їх ефективного та коректного використання дають не той результат, який очікується.

Директору в питанні організації інклюзивного навчання важливо добре орієнтуватися у нормативно-правовій базі, зокрема детально ознайомитися з наказом Міністерства освіти і науки України "Про затвердження Типового переліку спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку осіб з особливими освітніми потребами, які навчаються в інклюзивних та спеціальних класах (групах) закладів освіти". У цьому документі директор школи знайде перелік обладнання, яке необхідно закупити для дітей з ООП залежно від потреб.

Важливо також підвищувати кваліфікацію у питаннях організації інклюзивного навчання, відвідувати освітні заходи і тренінги про забезпечення безбар'єрного доступу, розумного пристосування тощо.

ФІНАНСОВА АВТОНОМІЯ

Фінансова автономія - той ресурс, що допоможе школі оперативно отримати кошти із субвенції та використати їх на закупівлю необхідного обладнання для навчання дітей з особливими освітніми потребами.

В іншому випадку, коли фінансами оперують органи управління освітою громади, директор має подати клопотання про закупівлю необхідного обладнання і чекати, коли його закуплять та передадуть закладу освіти. На це, звісно, потрібен додатковий час.

СПЕЦІАЛЬНА ОСВІТА ПЕДАГОГІВ

Для навчання дітей з особливими освітніми потребами педагоги мають володіти спеціальними знаннями, які вони зазвичай отримують під час підвищення кваліфікації. Задля якіснішої підготовки вчителю доцільно отримати другу вищу освіту.

У цьому питанні завдання керівника - змотивувати педагогів та залучити засновника до фінансування навчання, оскільки воно відбуватиметься на контрактній основі. Такий підхід допоможе вирішити питання браку фахівців, оскільки навчання наявних педагогів та забезпечення їм більшого навантаження може бути простішим шляхом, аніж пошук і прийом на роботу нових працівників.

СПІВПРАЦЯ ЗІ СПЕЦШКОЛАМИ

Керівники та педагоги спеціальних шкіл володіють знаннями й досвідом, які можуть допомогти організувати якісне інклюзивне навчання. Цей досвід - корисний ресурс, який варто використовувати. Наприклад, вчителі можуть навчатись у педагогів спеціальних шкіл, переймати у них досвід та спеціальні знання. А останні у свою чергу можуть переходити працювати зі спеціальної школи в інклюзивні класи загальної середньої освіти.

СПІВПРАЦЯ ІЗ ЗАКЛАДАМИ ВИЩОЇ ОСВІТИ

Студенти педагогічних закладів вищої освіти - ресурс для школи. Це молоді фахівці, яким цікаво прийти до школи ще під час навчання на практику та залишитись працювати в закладі надалі.

Для директора студенти педагогічних вишів - ще один варіант вирішення кадрової проблеми. Тому керівник має діяти проактивно та налагоджувати співпрацю із закладами вищої освіти поблизу школи, запрошувати студентів до співпраці.

НАВЧАННЯ І ПІДТРИМКА ПЕДАГОГІВ

Плануючи відкриття інклюзивного класу у школі директор має заздалегідь підготувати педагогів до роботи із дітьми з особливими освітніми потребами. Це важлива частина відповідальності керівника, оскільки вчителі мають пройти навчання заздалегідь та мати необхідні знання, щоб у вересні розпочати в класах роботу з дітьми з ООП.

Окрім навчання та підготовки, педагоги, що працюють із дітьми з особливими освітніми потребами, самі потребують моральної підтримки, мотивації та заохочення. Робота з колективом, організація щирих неформальних зустрічей, обговорення проблем - важлива місія керівника як менеджера.

РЕСУРСНІ ЗУСТРІЧІ

Педагоги - важливий ресурс для забезпечення якісного інклюзивного навчання. Щоб його наповнювати, керівнику важливо додавати до професійного життя педагогів нової якості.

Ресурсні зустрічі із цікавими експертами або ж іншими педагогами, що спеціалізуються на темі інклюзії, дадуть змогу педагогам дізнаватися нове, розвіювати міфи та упередження, набувати досвіду. Для організації таких зустрічей варто залучати також профільні громадські організації.

СПІЛКУВАННЯ З БАТЬКАМИ

Батьки володіють унікальною інформацією про особливості спілкування зі своєю дитиною. Завдяки комунікації керівника, педагогів та інших батьків із батьками дитини з особливими освітніми потребами вдасться створити затишне для всіх середовище, мінімізувати стрес і забезпечити комфортне спілкування в дитячому колективі.

Важливо, щоб комунікація як адміністрації та вчителів, так і батьків між собою не була разовою акцією. Спілкування варто здійснювати регулярно і часто - тоді мінімізуються ризики конфліктів, адже за постійного цивілізованого діалогу проговорюються всі потенційні проблеми.

Підготовка діалогу у батьківському колективі - завдання директора заздалегідь, до початку навчання у класі дитини з особливими освітніми потребами.

УЧНІВСЬКЕ САМОВРЯДУВАННЯ

Учнівське самоврядування директорові також варто розглядати як ресурс для допомоги в інтеграції дітей з ООП в учнівський колектив школи. Адміністрації важливо підтримувати волонтерські проекти та ініціативи, стимулювати залучення учнівського самоврядування до комунікації та просування цінностей інклюзії.
Інформаційний матеріал для Служби підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти пропонує ресурси для організації якісного інклюзивного навчання

Забезпечити інклюзивний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, які ресурси задіяти для організації якісного інклюзивного навчання.

Якісні інклюзивні освітні послуги у школі - результат грамотного менеджменту, інвестицій з боку засновника, а також роботи педагогів, участі у цьому процесі всіх учнів.

Директор школи має акумулювати й направити у правильне русло всі ресурси закладу та громади. І під ресурсами тут слід розуміти не лише фінансові, що дають змогу організувати інклюзивне середовище, але й часові, людські та всі інші, які можуть прямо або опосередковано впливати на те, чи школа буде готова до навчання дітей з особливими освітніми потребами, наскільки комфортно вони себе почуватимуть, чи матиме школа необхідні команду та обладнання для навчання тощо.

Які ресурси потрібні директору для організації якісного інклюзивного навчання та де їх шукати - у цьому матеріалі.

Які ресурси необхідні директору для організації інклюзивного навчання

ЧАС

Керівнику школи важливо використати цей ресурс, щоб заздалегідь спланувати діяльність закладу, підготувати педагогів та середовище до інклюзивного навчання.

Ризиковано розпочинати шлях до інклюзії тоді, коли батьки дітей з ООП вже прийшли до школи. В такому разі часу для організації процесу може бути замало. Тому директору важливо проявити проактивну позицію та налагодити співпрацю з відділом освіти, закладами дошкільної освіти в межах території обслуговування школи, інклюзивно-ресурсним центром, медичними закладами, що опікуються дітьми з особливими освітніми потребами. Так керівник буде заздалегідь знати контингент дітей з ООП, які потенційно можуть прийти до школи.

Стратегічне планування заощадить директору школи час та дасть змогу запобігти хаосу. Адже наявність чіткого плану й розуміння, куди рухатись, позбавляють зайвих, непотрібних дій.

Завдяки стратегії у питанні організації інклюзивного навчання можна також спланувати фінансові надходження - директор розумітиме, коли школа отримає кошти з субвенції, щоб запланувати необхідні закупівлі.

ЗНАННЯ

Інформація та знання, як її використати, - важливий ресурс. Адже подекуди наявність, наприклад, достатньої кількості коштів за браку знань щодо їх ефективного та коректного використання дають не той результат, який очікується.

Директору в питанні організації інклюзивного навчання важливо добре орієнтуватися у нормативно-правовій базі, зокрема детально ознайомитися з наказом Міністерства освіти і науки України "Про затвердження Типового переліку спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку осіб з особливими освітніми потребами, які навчаються в інклюзивних та спеціальних класах (групах) закладів освіти". У цьому документі директор школи знайде перелік обладнання, яке необхідно закупити для дітей з ООП залежно від потреб.

Важливо також підвищувати кваліфікацію у питаннях організації інклюзивного навчання, відвідувати освітні заходи і тренінги про забезпечення безбар'єрного доступу, розумного пристосування тощо.

ФІНАНСОВА АВТОНОМІЯ

Фінансова автономія - той ресурс, що допоможе школі оперативно отримати кошти із субвенції та використати їх на закупівлю необхідного обладнання для навчання дітей з особливими освітніми потребами.

В іншому випадку, коли фінансами оперують органи управління освітою громади, директор має подати клопотання про закупівлю необхідного обладнання і чекати, коли його закуплять та передадуть закладу освіти. На це, звісно, потрібен додатковий час.

СПЕЦІАЛЬНА ОСВІТА ПЕДАГОГІВ

Для навчання дітей з особливими освітніми потребами педагоги мають володіти спеціальними знаннями, які вони зазвичай отримують під час підвищення кваліфікації. Задля якіснішої підготовки вчителю доцільно отримати другу вищу освіту.

У цьому питанні завдання керівника - змотивувати педагогів та залучити засновника до фінансування навчання, оскільки воно відбуватиметься на контрактній основі. Такий підхід допоможе вирішити питання браку фахівців, оскільки навчання наявних педагогів та забезпечення їм більшого навантаження може бути простішим шляхом, аніж пошук і прийом на роботу нових працівників.

СПІВПРАЦЯ ЗІ СПЕЦШКОЛАМИ

Керівники та педагоги спеціальних шкіл володіють знаннями й досвідом, які можуть допомогти організувати якісне інклюзивне навчання. Цей досвід - корисний ресурс, який варто використовувати. Наприклад, вчителі можуть навчатись у педагогів спеціальних шкіл, переймати у них досвід та спеціальні знання. А останні у свою чергу можуть переходити працювати зі спеціальної школи в інклюзивні класи загальної середньої освіти.

СПІВПРАЦЯ ІЗ ЗАКЛАДАМИ ВИЩОЇ ОСВІТИ

Студенти педагогічних закладів вищої освіти - ресурс для школи. Це молоді фахівці, яким цікаво прийти до школи ще під час навчання на практику та залишитись працювати в закладі надалі.

Для директора студенти педагогічних вишів - ще один варіант вирішення кадрової проблеми. Тому керівник має діяти проактивно та налагоджувати співпрацю із закладами вищої освіти поблизу школи, запрошувати студентів до співпраці.

НАВЧАННЯ І ПІДТРИМКА ПЕДАГОГІВ

Плануючи відкриття інклюзивного класу у школі директор має заздалегідь підготувати педагогів до роботи із дітьми з особливими освітніми потребами. Це важлива частина відповідальності керівника, оскільки вчителі мають пройти навчання заздалегідь та мати необхідні знання, щоб у вересні розпочати в класах роботу з дітьми з ООП.

Окрім навчання та підготовки, педагоги, що працюють із дітьми з особливими освітніми потребами, самі потребують моральної підтримки, мотивації та заохочення. Робота з колективом, організація щирих неформальних зустрічей, обговорення проблем - важлива місія керівника як менеджера.

РЕСУРСНІ ЗУСТРІЧІ

Педагоги - важливий ресурс для забезпечення якісного інклюзивного навчання. Щоб його наповнювати, керівнику важливо додавати до професійного життя педагогів нової якості.

Ресурсні зустрічі із цікавими експертами або ж іншими педагогами, що спеціалізуються на темі інклюзії, дадуть змогу педагогам дізнаватися нове, розвіювати міфи та упередження, набувати досвіду. Для організації таких зустрічей варто залучати також профільні громадські організації.

СПІЛКУВАННЯ З БАТЬКАМИ

Батьки володіють унікальною інформацією про особливості спілкування зі своєю дитиною. Завдяки комунікації керівника, педагогів та інших батьків із батьками дитини з особливими освітніми потребами вдасться створити затишне для всіх середовище, мінімізувати стрес і забезпечити комфортне спілкування в дитячому колективі.

Важливо, щоб комунікація як адміністрації та вчителів, так і батьків між собою не була разовою акцією. Спілкування варто здійснювати регулярно і часто - тоді мінімізуються ризики конфліктів, адже за постійного цивілізованого діалогу проговорюються всі потенційні проблеми.

Підготовка діалогу у батьківському колективі - завдання директора заздалегідь, до початку навчання у класі дитини з особливими освітніми потребами.

УЧНІВСЬКЕ САМОВРЯДУВАННЯ

Учнівське самоврядування директорові також варто розглядати як ресурс для допомоги в інтеграції дітей з ООП в учнівський колектив школи. Адміністрації важливо підтримувати волонтерські проекти та ініціативи, стимулювати залучення учнівського самоврядування до комунікації та просування цінностей інклюзії.
Інформаційний матеріал для Служби підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти пропонує ресурси для організації якісного інклюзивного навчання - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Забезпечити інклюзивний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, які ресурси задіяти для організації якісного інклюзивного навчання. Якісні інклюзивні освітні послуги у школі - результат грамотного менеджменту, інвестицій з боку засновника, а також роботи педагогів, участі у цьому процесі всіх учнів.

# data[].attributes.headline
Якісне інклюзивне навчання: to do list для директора школи

# data[].attributes.subject
Якісне інклюзивне навчання: to do list для директора школи

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сьогодні в Україні інклюзивне навчання організовано у майже 43% шкіл, працює понад 18 тисяч інклюзивних класів.

За останні десять років інклюзія суттєво проникла в українські школи. Для порівняння, п'ять років тому в інклюзивних класах навчалось вдесятеро менше, ніж зараз. Разом із тим, дослідження якості інклюзивного навчання, проведене Державною службою якості освіти, виявило низку викликів на рівні організації інклюзивного навчання, кваліфікації вчителів, методичного забезпечення освітнього процесу, розвитку інфраструктури та забезпечення фінансування, взаємодії з інклюзивно-ресурсними центрами (ІРЦ).

Пропонований матеріал покликаний допомогти вдосконалювати якість інклюзивного навчання у школах, де воно вже запроваджене, а також розпочати цей шлях закладам, які лише планують відкривати інклюзивні класи.

Нормативно-правова база щодо організації інклюзивного навчання

Закон України "Про освіту" гарантує кожному рівні умови доступу до освіти та забезпечує батькам право обирати заклад освіти, програму, вид та форму здобуття освіти власними дітьми. Здобувачам освіти з особливими освітніми потребами необхідно забезпечити постійну або часткову підтримку під час освітнього процесу, втім держава має забезпечити їм доступ до освіти у школі на рівні з іншими дітьми. За заявою батьків заклад зобов'язаний створити інклюзивний клас в обов'язковому порядку. Якщо ж особливі освітні потреби в учнів виявлені під час освітнього процесу, заклад освіти докладає власних зусиль для їх мінімізації. Коли зусиль закладу освіти недостатньо, керівник закладу рекомендує батькам звернутися до ІРЦ для проведення комплексної психолого-педагогічної оцінки розвитку особи. Підтримку, з урахуванням виявлених у здобувача освіти особливих освітніх потреб, організовують на підставі висновку, складеного фахівцями ІРЦ. Заклад на цьому шляху не один - засновник забезпечує створення у школі інклюзивного середовища.

Знання керівником закладу освіти нормативно-правової бази щодо організації інклюзивного освітнього середовища - запорука коректної реалізації усіх необхідних для цього кроків та налагодження якісного освітнього процесу. Орієнтація в законодавстві підсилює узгодженість дій, планування, контроль результатів, а також є беззаперечним захистом від дискримінації, упередженого ставлення до учня з особливими освітніми потребами, некомпетентних розпоряджень чи намірів.

Організацію інклюзивного навчання у школі регулюють:

Норми Законів реалізуються через постанови Кабінету Міністрів, зокрема:

Фінансування інклюзивної освіти унормовано:

Що таке інклюзія в освіті та яка роль директора в організації інклюзивного навчання

Коли у закладі з'являється інклюзивний клас - чи означає це, що ця школа стає доступною для всіх? На жаль, ні. Поняття інклюзії набагато ширше і потребує формування середовища, участі всіх учасників освітнього процесу, а головне - якісного менеджменту і планування. Безумовно, умовою створення інклюзивного середовища є учні, яким потрібна підтримка, готовність решти учнів підтримувати дітей з ООП, а також підготовлений персонал і батьки та інші активні партнери-учасники процесу впровадження інклюзії в освіті. І не менш важливою умовою є наявність достатнього фінансування та доступної інформаційної, матеріально-технічної бази та інфраструктури.

Роль директора у цьому процесі важко переоцінити, оскільки від менеджменту та стратегічного планування залежить його успіх та, як наслідок, якість роботи школи. Говорячи про менеджмент процесу, йдеться і про управління на рівні керівництва школи (спілкування із засновником, координація роботи заступників, педагогічної ради, залучення органів учнівського та батьківського самоврядування, піклувальної ради), і про менеджмент класу (адаптація навчального середовища та організація навчального процесу, реалізація індивідуальних програм розвитку тощо), і про формування структур для надання послуг інклюзивної освіти (команда психолого-педагогічного супроводу, ресурсна кімната, команда ІПР тощо).

Напрям руху школи до інклюзії має бути представлений також і в стратегії розвитку закладу, зокрема в місії, візії та цілях, а також у більш тактичних документах - освітній програмі, річному плані роботи школи.

Запорукою успіху організації освітнього процесу для дітей з особливими освітніми потребами є співпраця з батьками. Директору важливо залучати батьків до ухвалення рішень щодо навчання їхніх дітей. Ще до приходу дитини до закладу освіти в багатьох родинах можуть бути налагоджені контакти з психологічною службою, фахівцями ІРЦ, реабілітаційними центрами, соціальною службою - вони можуть володіти інформацією, корисною як для працівників закладу освіти, так і для інших батьків. Доцільно використовувати ці зв'язки, аби сім'я, школа та фахівці працювали спільно. Дуже важлива і потрібна думка батьків для визначення цілей і завдань на навчальний рік, в ухваленні рішень про майбутні напрями роботи з дитиною після завершення навчального року. Ця частина роботи із батьками буде корисною при плануванні роботи школи.

Алгоритм створення інклюзивного класу

1. Вивчення документів дітей з ООП, які бажають навчатись у школі

Найбільш оптимальним варіантом розвитку подій є той, коли батьки заздалегідь (за півроку-рік) визначаються із школою та повідомляють про це. Таким чином керівництво закладу може вчасно проконсультувати батьків щодо збору та подання документів, а також підготувати чи адаптувати середовище школи до навчання дитини з особливими освітніми потребами.

2. Вивчення нормативно-правової бази та організаційно-методичного забезпечення інклюзивного навчання

У документах, перелічених вище, міститься вся інформація про організацію інклюзивного навчання у школі, виділення фінансування тощо.

3. Оцінка можливостей закладу для організації навчання дитини з особливими освітніми потребами

Діти з особливими освітніми потребами потребують під час освітнього процесу додаткової або тимчасової підтримки з боку асистента вчителя та асистента учня. Також потребують підтримки педагоги. Під час оцінки можливостей закладу варто зважати на наявність відповідних фахівців, а також матеріально-технічне забезпечення школи і наявність безбар'єрного доступу до території та приміщень закладу. Здійснюється також оцінка можливостей підвищення кваліфікації педагогічних працівників у напрямі інклюзії (курси підвищення кваліфікації, консультації, обмін досвідом). Коли необхідні фахівці відсутні, директору школи варто докласти зусиль, аби їх знайти - звернутися до відділу освіти, органів місцевого самоврядування, спеціальних закладів освіти. У додатку до постанови КМУ " Про затвердження Порядку та умов надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами " ви знайдете перелік фахівців, які проводять корекційно-розвиткові заняття з дітьми з ООП.

На цьому етапі також важливо врахувати можливості створення у закладі умов для навчання дітей з ООП з урахуванням особливостей розвитку (наявність вільних приміщень для створення кабінетів психолога, дефектолога, логопеда тощо, ресурсної кімнати, а також обладнання цих кабінетів необхідними засобами корекції, методичною та навчальною літературою, індивідуальними засобами навчання тощо).

Не варто забувати про важливість інформування батьків учнів школи про особливості інклюзивного навчання, переваг інклюзії для всіх учасників освітнього процесу, її цілі та завдання. Варто також розповісти батькам дітей, які навчаються в інклюзивних класах, про особливості дитини з ООП, обговорити із ними питання спілкування та групової взаємодії у дитячому колективі.

4. Погодження з управлінням освіти організації навчання в інклюзивному класі, подання необхідної документації. Вирішення питання фінансування введених посад

Діти з ООП відповідно індивідуальних особливостей можуть потребувати допомоги асистента вчителя під час освітнього процесу. У такому разі директор має звернутись до місцевого органу управління освітою із письмовим поданням про введення посади асистента вчителя (з розрахунку 1 ставка на кожен інклюзивний клас) та годин для проведення корекційно-розвиткових занять відповідними фахівцями, (практичним психологом, логопедом, дефектологом, реабілітологом).

5. Створення нормативно-правового та методичного забезпечення впровадження інклюзивної освіти на рівні закладу освіти

Цей крок передбачає підготовку та підписання наказів у школі на основі наказу органу управління освітою, а також укладення угод про співпрацю з іншими закладами освіти. Це можуть бути спеціальні заклади освіти, навчально-реабілітаційні центри, заклади позашкільної освіти, заклади соціального захисту, ресурсні центри, центри практичної психології та соціальної роботи при департаментах освіти і науки тощо. Така співпраця допоможе забезпечити супровід дітей з ООП, залучити фахівців із цих закладів для консультацій тощо.

6. Створення команди психолого-педагогічного супроводу

Команда психолого-педагогічного супроводу - це група фахівців індивідуального супроводу дитини з особливими освітніми потребами, до якої входять як працівники школи (адміністрація, педагоги, асистент вчителя, психолог тощо), так і батьки дитини та залучені фахівці (асистент дитини, медпрацівник та ін.). Команда супроводу розробляє індивідуальну програму розвитку дитини, забезпечує її реалізацію та моніторить результати.

Склад команди супроводу формується з урахуванням освітніх потреб дитини з ООП. Серед інших до складу команди супроводу директорові варто запросити фахівців ІРЦ, аби вони могли відстежувати та моніторити динаміку розвитку дитини, а також долучились до розробки індивідуальної програми розвитку. Разом з тим на даному етапі директорові необхідно знайти та укласти цивільно-правові угоди із фахівцями у сфері інклюзивного навчання, яких у школі бракує.

7. Розподіл обов'язків між членами команди, ознайомлення з посадовими інструкціями асистентів вчителів

Цей крок передбачає розробку та оформлення посадових обов'язків для всіх педагогічних працівників, залучених до інклюзивного навчання (штатних і залучених). Важливо пам'ятати про врахування аспекту інклюзії у річному плані роботи школи та розподілі обов'язків і зон відповідальності між заступниками директора з виховної, навчальної та методичної роботи. Важливо налагодити співпрацю між педагогами та асистентом.

Керівництво школи має призначати час для регулярних зустрічей між вчителями і асистентами протягом навчального року, щоб проводити спільне планування, обмінюватись інформацією, обговорювати конкретні ситуації.

Вчителі і асистенти досягнуть успіху, якщо будуть планувати уроки спільно. Головне розподілити між собою обов'язки і діяльність.

Вчителі не повинні ставити перед своїми асистентами завдань, які є прерогативою вчителя, - планування навчально-виховного процесу, оцінювання навчальних завдань учнів, що передбачає професійну інтерпретацію результатів їх виконання тощо. Натомість учитель може запропонувати асистенту вчителя провести підбір навчальних завдань, які учень міг би виконати (але остаточне рішення про використання цих завдань прийматиме вчитель); перевіряти вправи та тести на множинний вибір, інші види вправ/запитань, де учень повинен дати єдину вірну відповідь; зробити ксерокопії роздавальних матеріалів, виготовити унаочнення чи інші матеріали під керівництвом учителя.

8. Складання індивідуальної програми розвитку

Щороку для кожної дитини з ООП команди психолого-педагогічного супроводу, до складу яких обов'язково мають входити директор школи або його заступники, розробляють індивідуальну програму розвитку.

Запорукою якісної індивідуальної програми розвитку є використання інформації з комплексної оцінки дитини, наданої ІРЦ, а також збір релевантної та об'єктивної інформації про дитину під час спостереження у перші два тижні в школі, а також від батьків. Тому директорові варто докласти зусиль, щоб на всіх етапах інформація була правдивою, пояснити батькам важливість кожної деталі для формування програми, яка дасть змогу забезпечити комфортне навчання та динаміку розвитку дитини.

9. Складання індивідуального навчального плану та індивідуальних навчальних програм

Навчання у класі дітей з ООП не передбачає зміну освітньої програми чи навчальних планів. Водночас, коли індивідуальні особливості дитини з ООП цього потребують, команда супроводу адаптує або модифікує навчальну програму і розробляє індивідуальний навчальний план для дитини.

10. Адаптація освітнього середовища до потреб дитини

Важливою умовою забезпечення освітнього процесу є доступність, безбар'єрність та безпечність. Таким чином на основі оцінки можливостей закладу забезпечуються умови для безперешкодного доступу дитини до приміщень школи, обладнується ресурсна кімната, згідно ІПР та за узгодженням з батьками закуповуються засоби корекції.

Основне завдання у цьому напрямі - організувати для дитини з ООП зрозуміле та чітко визначене середовище, в якому вона може почуватися захищеною та працювати у своєму режимі й відповідно до своїх здібностей, забезпечити комунікацію з рештою дітей у колективі.

11. Оцінювання навчальних досягнень учнів з ООП

Оцінювання результатів навчання дітей з особливими освітніми потребами відбувається за критеріями, визначеними в освітній програмі, або адаптованій чи модифікованій навчальній програмі. Також критерії оцінювання дитини з ООП встановлюються в індивідуальній програмі розвитку.

Досягнення дитини слід переглядати щонайменше тричі на рік - у вересні, коли формується ІПР, а потім після першого та другого семестрів.

12. Моніторинг якості інклюзивного навчання

Постійний моніторинг виконання індивідуальних програм розвитку дітей з ООП, перегляд та актуалізація цих програм дозволяють адміністрації школи стежити за якістю інклюзивного навчання.

Узагальнено рух школи до інклюзії можна оцінити в контексті щорічного самооцінювання, відповідно визначивши у Положенні про внутрішню систему забезпечення якості освіти ті аспекти освітньої діяльності, які є ключовими для постійного моніторингу прогресу (наприклад, створення безбар'єрного середовища, психологічний клімат, рівень співпраці між педагогами, потреби у професійному розвитку педагогів, які працюють в інклюзивному класі та ін.). Тут важливо розробити інструментарій збору такої інформації. Систематичне вивчення ситуації у визначених ключових точках дасть можливість керівнику закладу спільно з колективом та батьківською спільнотою оцінювати поступ до інклюзії, а також визначати, що саме потребує втручання і підтримки та які сильні сторони є у школи на цьому шляху.
Матеріал підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Якісне інклюзивне навчання: to do list для директора школи

Сьогодні в Україні інклюзивне навчання організовано у майже 43% шкіл, працює понад 18 тисяч інклюзивних класів.

За останні десять років інклюзія суттєво проникла в українські школи. Для порівняння, п'ять років тому в інклюзивних класах навчалось вдесятеро менше, ніж зараз. Разом із тим, дослідження якості інклюзивного навчання, проведене Державною службою якості освіти, виявило низку викликів на рівні організації інклюзивного навчання, кваліфікації вчителів, методичного забезпечення освітнього процесу, розвитку інфраструктури та забезпечення фінансування, взаємодії з інклюзивно-ресурсними центрами (ІРЦ).

Пропонований матеріал покликаний допомогти вдосконалювати якість інклюзивного навчання у школах, де воно вже запроваджене, а також розпочати цей шлях закладам, які лише планують відкривати інклюзивні класи.

Нормативно-правова база щодо організації інклюзивного навчання

Закон України "Про освіту" гарантує кожному рівні умови доступу до освіти та забезпечує батькам право обирати заклад освіти, програму, вид та форму здобуття освіти власними дітьми. Здобувачам освіти з особливими освітніми потребами необхідно забезпечити постійну або часткову підтримку під час освітнього процесу, втім держава має забезпечити їм доступ до освіти у школі на рівні з іншими дітьми. За заявою батьків заклад зобов'язаний створити інклюзивний клас в обов'язковому порядку. Якщо ж особливі освітні потреби в учнів виявлені під час освітнього процесу, заклад освіти докладає власних зусиль для їх мінімізації. Коли зусиль закладу освіти недостатньо, керівник закладу рекомендує батькам звернутися до ІРЦ для проведення комплексної психолого-педагогічної оцінки розвитку особи. Підтримку, з урахуванням виявлених у здобувача освіти особливих освітніх потреб, організовують на підставі висновку, складеного фахівцями ІРЦ. Заклад на цьому шляху не один - засновник забезпечує створення у школі інклюзивного середовища.

Знання керівником закладу освіти нормативно-правової бази щодо організації інклюзивного освітнього середовища - запорука коректної реалізації усіх необхідних для цього кроків та налагодження якісного освітнього процесу. Орієнтація в законодавстві підсилює узгодженість дій, планування, контроль результатів, а також є беззаперечним захистом від дискримінації, упередженого ставлення до учня з особливими освітніми потребами, некомпетентних розпоряджень чи намірів.

Організацію інклюзивного навчання у школі регулюють:

Норми Законів реалізуються через постанови Кабінету Міністрів, зокрема:

Фінансування інклюзивної освіти унормовано:

Що таке інклюзія в освіті та яка роль директора в організації інклюзивного навчання

Коли у закладі з'являється інклюзивний клас - чи означає це, що ця школа стає доступною для всіх? На жаль, ні. Поняття інклюзії набагато ширше і потребує формування середовища, участі всіх учасників освітнього процесу, а головне - якісного менеджменту і планування. Безумовно, умовою створення інклюзивного середовища є учні, яким потрібна підтримка, готовність решти учнів підтримувати дітей з ООП, а також підготовлений персонал і батьки та інші активні партнери-учасники процесу впровадження інклюзії в освіті. І не менш важливою умовою є наявність достатнього фінансування та доступної інформаційної, матеріально-технічної бази та інфраструктури.

Роль директора у цьому процесі важко переоцінити, оскільки від менеджменту та стратегічного планування залежить його успіх та, як наслідок, якість роботи школи. Говорячи про менеджмент процесу, йдеться і про управління на рівні керівництва школи (спілкування із засновником, координація роботи заступників, педагогічної ради, залучення органів учнівського та батьківського самоврядування, піклувальної ради), і про менеджмент класу (адаптація навчального середовища та організація навчального процесу, реалізація індивідуальних програм розвитку тощо), і про формування структур для надання послуг інклюзивної освіти (команда психолого-педагогічного супроводу, ресурсна кімната, команда ІПР тощо).

Напрям руху школи до інклюзії має бути представлений також і в стратегії розвитку закладу, зокрема в місії, візії та цілях, а також у більш тактичних документах - освітній програмі, річному плані роботи школи.

Запорукою успіху організації освітнього процесу для дітей з особливими освітніми потребами є співпраця з батьками. Директору важливо залучати батьків до ухвалення рішень щодо навчання їхніх дітей. Ще до приходу дитини до закладу освіти в багатьох родинах можуть бути налагоджені контакти з психологічною службою, фахівцями ІРЦ, реабілітаційними центрами, соціальною службою - вони можуть володіти інформацією, корисною як для працівників закладу освіти, так і для інших батьків. Доцільно використовувати ці зв'язки, аби сім'я, школа та фахівці працювали спільно. Дуже важлива і потрібна думка батьків для визначення цілей і завдань на навчальний рік, в ухваленні рішень про майбутні напрями роботи з дитиною після завершення навчального року. Ця частина роботи із батьками буде корисною при плануванні роботи школи.

Алгоритм створення інклюзивного класу

1. Вивчення документів дітей з ООП, які бажають навчатись у школі

Найбільш оптимальним варіантом розвитку подій є той, коли батьки заздалегідь (за півроку-рік) визначаються із школою та повідомляють про це. Таким чином керівництво закладу може вчасно проконсультувати батьків щодо збору та подання документів, а також підготувати чи адаптувати середовище школи до навчання дитини з особливими освітніми потребами.

2. Вивчення нормативно-правової бази та організаційно-методичного забезпечення інклюзивного навчання

У документах, перелічених вище, міститься вся інформація про організацію інклюзивного навчання у школі, виділення фінансування тощо.

3. Оцінка можливостей закладу для організації навчання дитини з особливими освітніми потребами

Діти з особливими освітніми потребами потребують під час освітнього процесу додаткової або тимчасової підтримки з боку асистента вчителя та асистента учня. Також потребують підтримки педагоги. Під час оцінки можливостей закладу варто зважати на наявність відповідних фахівців, а також матеріально-технічне забезпечення школи і наявність безбар'єрного доступу до території та приміщень закладу. Здійснюється також оцінка можливостей підвищення кваліфікації педагогічних працівників у напрямі інклюзії (курси підвищення кваліфікації, консультації, обмін досвідом). Коли необхідні фахівці відсутні, директору школи варто докласти зусиль, аби їх знайти - звернутися до відділу освіти, органів місцевого самоврядування, спеціальних закладів освіти. У додатку до постанови КМУ " Про затвердження Порядку та умов надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами " ви знайдете перелік фахівців, які проводять корекційно-розвиткові заняття з дітьми з ООП.

На цьому етапі також важливо врахувати можливості створення у закладі умов для навчання дітей з ООП з урахуванням особливостей розвитку (наявність вільних приміщень для створення кабінетів психолога, дефектолога, логопеда тощо, ресурсної кімнати, а також обладнання цих кабінетів необхідними засобами корекції, методичною та навчальною літературою, індивідуальними засобами навчання тощо).

Не варто забувати про важливість інформування батьків учнів школи про особливості інклюзивного навчання, переваг інклюзії для всіх учасників освітнього процесу, її цілі та завдання. Варто також розповісти батькам дітей, які навчаються в інклюзивних класах, про особливості дитини з ООП, обговорити із ними питання спілкування та групової взаємодії у дитячому колективі.

4. Погодження з управлінням освіти організації навчання в інклюзивному класі, подання необхідної документації. Вирішення питання фінансування введених посад

Діти з ООП відповідно індивідуальних особливостей можуть потребувати допомоги асистента вчителя під час освітнього процесу. У такому разі директор має звернутись до місцевого органу управління освітою із письмовим поданням про введення посади асистента вчителя (з розрахунку 1 ставка на кожен інклюзивний клас) та годин для проведення корекційно-розвиткових занять відповідними фахівцями, (практичним психологом, логопедом, дефектологом, реабілітологом).

5. Створення нормативно-правового та методичного забезпечення впровадження інклюзивної освіти на рівні закладу освіти

Цей крок передбачає підготовку та підписання наказів у школі на основі наказу органу управління освітою, а також укладення угод про співпрацю з іншими закладами освіти. Це можуть бути спеціальні заклади освіти, навчально-реабілітаційні центри, заклади позашкільної освіти, заклади соціального захисту, ресурсні центри, центри практичної психології та соціальної роботи при департаментах освіти і науки тощо. Така співпраця допоможе забезпечити супровід дітей з ООП, залучити фахівців із цих закладів для консультацій тощо.

6. Створення команди психолого-педагогічного супроводу

Команда психолого-педагогічного супроводу - це група фахівців індивідуального супроводу дитини з особливими освітніми потребами, до якої входять як працівники школи (адміністрація, педагоги, асистент вчителя, психолог тощо), так і батьки дитини та залучені фахівці (асистент дитини, медпрацівник та ін.). Команда супроводу розробляє індивідуальну програму розвитку дитини, забезпечує її реалізацію та моніторить результати.

Склад команди супроводу формується з урахуванням освітніх потреб дитини з ООП. Серед інших до складу команди супроводу директорові варто запросити фахівців ІРЦ, аби вони могли відстежувати та моніторити динаміку розвитку дитини, а також долучились до розробки індивідуальної програми розвитку. Разом з тим на даному етапі директорові необхідно знайти та укласти цивільно-правові угоди із фахівцями у сфері інклюзивного навчання, яких у школі бракує.

7. Розподіл обов'язків між членами команди, ознайомлення з посадовими інструкціями асистентів вчителів

Цей крок передбачає розробку та оформлення посадових обов'язків для всіх педагогічних працівників, залучених до інклюзивного навчання (штатних і залучених). Важливо пам'ятати про врахування аспекту інклюзії у річному плані роботи школи та розподілі обов'язків і зон відповідальності між заступниками директора з виховної, навчальної та методичної роботи. Важливо налагодити співпрацю між педагогами та асистентом.

Керівництво школи має призначати час для регулярних зустрічей між вчителями і асистентами протягом навчального року, щоб проводити спільне планування, обмінюватись інформацією, обговорювати конкретні ситуації.

Вчителі і асистенти досягнуть успіху, якщо будуть планувати уроки спільно. Головне розподілити між собою обов'язки і діяльність.

Вчителі не повинні ставити перед своїми асистентами завдань, які є прерогативою вчителя, - планування навчально-виховного процесу, оцінювання навчальних завдань учнів, що передбачає професійну інтерпретацію результатів їх виконання тощо. Натомість учитель може запропонувати асистенту вчителя провести підбір навчальних завдань, які учень міг би виконати (але остаточне рішення про використання цих завдань прийматиме вчитель); перевіряти вправи та тести на множинний вибір, інші види вправ/запитань, де учень повинен дати єдину вірну відповідь; зробити ксерокопії роздавальних матеріалів, виготовити унаочнення чи інші матеріали під керівництвом учителя.

8. Складання індивідуальної програми розвитку

Щороку для кожної дитини з ООП команди психолого-педагогічного супроводу, до складу яких обов'язково мають входити директор школи або його заступники, розробляють індивідуальну програму розвитку.

Запорукою якісної індивідуальної програми розвитку є використання інформації з комплексної оцінки дитини, наданої ІРЦ, а також збір релевантної та об'єктивної інформації про дитину під час спостереження у перші два тижні в школі, а також від батьків. Тому директорові варто докласти зусиль, щоб на всіх етапах інформація була правдивою, пояснити батькам важливість кожної деталі для формування програми, яка дасть змогу забезпечити комфортне навчання та динаміку розвитку дитини.

9. Складання індивідуального навчального плану та індивідуальних навчальних програм

Навчання у класі дітей з ООП не передбачає зміну освітньої програми чи навчальних планів. Водночас, коли індивідуальні особливості дитини з ООП цього потребують, команда супроводу адаптує або модифікує навчальну програму і розробляє індивідуальний навчальний план для дитини.

10. Адаптація освітнього середовища до потреб дитини

Важливою умовою забезпечення освітнього процесу є доступність, безбар'єрність та безпечність. Таким чином на основі оцінки можливостей закладу забезпечуються умови для безперешкодного доступу дитини до приміщень школи, обладнується ресурсна кімната, згідно ІПР та за узгодженням з батьками закуповуються засоби корекції.

Основне завдання у цьому напрямі - організувати для дитини з ООП зрозуміле та чітко визначене середовище, в якому вона може почуватися захищеною та працювати у своєму режимі й відповідно до своїх здібностей, забезпечити комунікацію з рештою дітей у колективі.

11. Оцінювання навчальних досягнень учнів з ООП

Оцінювання результатів навчання дітей з особливими освітніми потребами відбувається за критеріями, визначеними в освітній програмі, або адаптованій чи модифікованій навчальній програмі. Також критерії оцінювання дитини з ООП встановлюються в індивідуальній програмі розвитку.

Досягнення дитини слід переглядати щонайменше тричі на рік - у вересні, коли формується ІПР, а потім після першого та другого семестрів.

12. Моніторинг якості інклюзивного навчання

Постійний моніторинг виконання індивідуальних програм розвитку дітей з ООП, перегляд та актуалізація цих програм дозволяють адміністрації школи стежити за якістю інклюзивного навчання.

Узагальнено рух школи до інклюзії можна оцінити в контексті щорічного самооцінювання, відповідно визначивши у Положенні про внутрішню систему забезпечення якості освіти ті аспекти освітньої діяльності, які є ключовими для постійного моніторингу прогресу (наприклад, створення безбар'єрного середовища, психологічний клімат, рівень співпраці між педагогами, потреби у професійному розвитку педагогів, які працюють в інклюзивному класі та ін.). Тут важливо розробити інструментарій збору такої інформації. Систематичне вивчення ситуації у визначених ключових точках дасть можливість керівнику закладу спільно з колективом та батьківською спільнотою оцінювати поступ до інклюзії, а також визначати, що саме потребує втручання і підтримки та які сильні сторони є у школи на цьому шляху.
Матеріал підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Якісне інклюзивне навчання: to do list для директора школи - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Сьогодні в Україні інклюзивне навчання організовано у майже 43% шкіл, працює понад 18 тисяч інклюзивних класів. За останні десять років інклюзія суттєво проникла в українські школи. Для порівняння, п'ять років тому в інклюзивних класах навчалось вдесятеро менше, ніж зараз.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

30.11.2020 № 1480

Про затвердження Методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти

Відповідно до абзацу другого частини другої статті 42 Закону України "Про повну загальну середню освіту", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, з метою забезпечення формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти в закладах загальної середньої освіти НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Методичні рекомендації з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти, що додаються.

2. Директорату шкільної освіти (Осмоловський А.) і Державній службі якості освіти України (Гурак Р.) забезпечити оприлюднення цього наказу на офіційних вебсайтах Міністерства освіти і науки України та Державної служби якості освіти України.

3. Контроль за виконання цього наказу покласти на заступника Міністра Мандзій Л.

Т.в.о. Міністра

С. Шкарлет

МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ
з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти

Методичні рекомендації з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти (далі - заклади освіти) розроблені з метою надання методичної допомоги-1 керівникам та іншим педагогічним працівникам закладів освіти в організації роботи з визначення політики забезпечення якості освітньої діяльності, формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти (далі - внутрішня система), розробленні інструментарію для її аналізу та оцінювання.

__________
-1 Державна служба якості освіти України відповідно до своїх повноважень може надавати закладам загальної середньої освіти більш детальні рекомендації щодо організації та функціонування внутрішньої системи забезпечення якості освіти.

У цих Методичних рекомендаціях під внутрішньою системою розуміється сукупність умов, процедур і заходів у закладі освіти, що забезпечують ефективність освітніх і управлінських процесів, які безпосередньо впливають на якість результатів навчання учнів, забезпечують формування їхніх ключових компетентностей, а також сприяють всебічному розвитку особистості учнів.

Існування внутрішньої системи дає можливість закладу освіти:

- підвищувати якість освітніх послуг і забезпечувати довіру до результатів навчання;

- створювати умови навчання та праці, які забезпечують партнерство учасників освітнього процесу;

- отримувати постійний зворотній зв'язок від учасників освітнього процесу щодо якості освіти, відзначати успішні практики та вчасно реагувати на виявлені проблеми;

- приймати обґрунтовані управлінські рішення, які спрямовані на підвищення якості освіти та освітньої діяльності;

- постійно вдосконалювати освітнє середовище, систему оцінювання учнів, педагогічну діяльність, управлінські процеси закладу освіти;

- забезпечити прозорість діяльності закладу освіти і готовність до змін в інтересах учасників освітнього процесу.

Рекомендуємо формувати внутрішню систему з урахуванням таких етапів:

1) визначення компонентів внутрішньої системи;

2) забезпечення функціонування компонентів внутрішньої системи;

3) самооцінювання освітніх і управлінських процесів закладу освіти (далі - самооцінювання) для їх подальшого вдосконалення.

Визначені закладом освіти компоненти внутрішньої системи, необхідні умов їх функціонування та розвитку, механізм самооцінювання відображаються у тексті Положення про внутрішню систему забезпечення якості освіти в закладі загальної середньої освіти (далі - Положення про внутрішню систему), яке затверджується закладом освіти.

Рекомендуємо для забезпечення комплексного розгляду питань, пов'язаних із формуванням внутрішньої системи, та колегіального розроблення Положення про внутрішню систему створити робочу групу. До її складу доцільно включати не лише керівника закладу освіти та його заступників (далі - керівництво), інших педагогічних працівників, а й учнів, батьків або інших законних представників учнів (далі - батьки), експертів у сфері загальної середньої освіти та управління, представників місцевої громади тощо.

Для формування внутрішньої системи важливо розвивати культуру педагогічного партнерства, налагодити співпрацю педагогічних працівників з учнями, їх батьками, а також громадськістю (за потреби).

Також важливо враховувати тип закладу освіти, його місцезнаходження, особливості учнівського та педагогічного колективів, рівень(ні) освіти, на якому(их) провадить діяльність заклад освіти, інші особливості його діяльності.

Визначення компонентів внутрішньої системи

З урахуванням частини третьої статті 41 Закону України "Про освіту" внутрішня система може містити такі компоненти:

- стратегія (політика) та процедури забезпечення якості освіти;

- система та механізми забезпечення академічної доброчесності;

- оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання учнів;

- оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання педагогічної діяльності педагогічних працівників;

- оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання управлінської діяльності керівних працівників закладу освіти;

- забезпечення наявності необхідних ресурсів для організації освітнього процесу, в тому числі для самостійної роботи учнів;

- забезпечення наявності інформаційних систем для ефективного управління закладом освіти;

- створення в закладі освіти інклюзивного освітнього середовища, універсального дизайну та розумного пристосування;

- інші процедури та заходи, що можуть визначатися документами закладу освіти.

Зазначені компоненти можна логічно згрупувати за чотирма напрямами освітньої діяльності закладу освіти:

- освітнє середовище;

- система оцінювання здобувачів освіти;

- педагогічна діяльність педагогічних працівників закладу освіти;

- управлінські процеси закладу освіти.

Саме за такими напрямами здійснюється оцінювання освітніх і управлінських процесів закладу освіти та внутрішньої системи забезпечення якості освіти під час інституційного аудиту відповідно до пункту 6 Порядку проведення інституційного аудиту закладів загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 09 січня 2019 року № 17, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 12 березня 2019 року за № 250/33221 (далі - наказ № 17)-2.

__________
-2 Наказ доступний за посиланням: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0250-19#Text

З огляду на це, заклад освіти може використовувати підхід до формування внутрішньої системи, що синхронізується із системою оцінювання під час інституційного аудиту. Це дозволить порівняти результати зовнішнього оцінювання та самооцінювання. У такому випадку самооцінювання відбуватиметься відповідно до напрямів, вимог/правил, критеріїв, індикаторів, що використовуються під час проведення інституційного аудиту закладу освіти ( додаток 1 до наказу № 17).

Заклад освіти в рамках власної академічної та організаційної автономії може обрати інший підхід до формування внутрішньої системи, врахувавши основні компоненти такої системи, визначені законодавством ( частиною третьою статті 41 Закону України "Про освіту"), а також визначивши інші заходи, які забезпечують якість освіти. При цьому слід брати до уваги, що обов'язковим компонентом внутрішньої системи є механізми забезпечення академічної доброчесності, порядок виявлення та встановлення фактів порушення академічної доброчесності, види академічної відповідальності педагогічних працівників та учнів за конкретні порушення академічної доброчесності ( частина друга статті 42 Закону України "Про повну загальну середню освіту").

Забезпечення функціонування компонентів внутрішньої системи

Рекомендуємо розпочинати формування внутрішньої системи з визначення стратегії (політики) забезпечення якості освіти. Вона фіксує орієнтири функціонування внутрішньої системи та має враховувати інтереси учасників освітнього процесу щодо якості освітніх послуг і реалізації інших їхніх прав, а також засади державної політики у сфері освіти та принципи освітньої діяльності, визначені у статті 6 Закону України "Про освіту".

Стратегія (політика) забезпечення якості освіти має бути орієнтована на забезпечення:

- відповідності результатів навчання учнів державним стандартам освіти;

- партнерства у навчанні та професійній взаємодії;

- недискримінацїї, запобігання та протидії булінгу (цькуванню);

- академічної доброчесності під час навчання, викладання та провадження наукової (творчої) діяльності;

- прозорості та інформаційної відкритості діяльності закладу освіти;

- умов для безперервного професійного зростання педагогічних працівників;

- справедливого та об'єктивного оцінювання результатів навчання учнів, а також професійної діяльності педагогічних працівників;

- умов для реалізації індивідуальних освітніх траєкторій учнів (у разі потреби);

- академічної свободи педагогічних працівників.

Заклад освіти може визначати і впроваджувати інші орієнтири, зважаючи на потреби учасників освітнього процесу та особливості діяльності закладу освіти. Важливим є розуміння та сприйняттями учасниками освітнього процесу таких орієнтирів, їх спільне визначення та реалізація.

Інші компоненти внутрішньої системи, визначені частиною третьою статті 41 Закону України "Про освіту" (система та механізми забезпечення академічної доброчесності; оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання учнів тощо), формуються з урахуванням визначених закладом освіти політик, за допомогою певних процедур (заходів або окремих дій, що здійснюються у певному порядку, для забезпечення якості освіти в закладі освіти).

Система та механізми забезпечення академічної доброчесності є важливим компонентом внутрішньої системи, який стосується усіх учасників освітнього процесу. Його формування спрямоване на недопущення таких явищ, як плагіат, обман, фальсифікація, списування, несправедливе оцінювання тощо. Процедурами забезпечення академічної доброчесності можуть бути: інформування учасників освітнього процесу про принципи академічної доброчесності, запобігання академічної недоброчесності за допомогою встановлення певних правил в освітньому процесі, реагування на випадки порушення академічної доброчесності тощо.

Критерії, правила і процедури оцінювання результатів навчання розробляються на основі визначених законодавством критеріїв оцінювання шляхом їх конкретизації відповідно до навчальних предметів (інтегрованих курсів), форм організації освітнього процесу, видів діяльності учнів. Відповідні критерії, правила і процедури оцінювання, а також вибір шкали оцінювання (визначеної законодавством або власної) мають бути обґрунтованими, сформульованими у зрозумілій для батьків та учнів формі, а також оприлюднені. Процедури проведення різних видів оцінювання (формувального, поточного, тематичного, семестрового, річного, державної підсумкової атестації, що проводяться в закладі освіти) мають бути прозорими та відповідати політиці (політикам) щодо оцінювання, визначеній(ими) закладом освіти, наприклад, політиці справедливого та об'єктивного оцінювання результатів навчання учнів, політиці забезпечення компетентнісного підходу в оцінюванні результатів навчання учнів.

Критерії, правила і процедури оцінювання педагогічної діяльності педагогічних працівників застосовуються з метою організації безперервного розвитку педагогічних працівників, створення умов для вдосконалення ними власних професійних компетентностей. Критерії оцінювання діяльності педагогічних працівників визначаються з урахуванням відповідних професійних стандартів. Процедурами оцінювання педагогічної діяльності можуть бути розроблення та використання певної шкали такого оцінювання (відповідно до визначених критеріїв оцінювання), проведення внутрішнього моніторингу в закладі освіти, визначення професійних компетентностей або окремих знань, умінь педагогічного працівника, які потребують удосконалення та педагогічної підтримки (за потреби).

Критерії, правила і процедури оцінювання управлінської діяльності керівних працівників закладу освіти мають ураховувати, що така діяльність спрямована на забезпечення якості освіти в закладі освіти і ґрунтується на неухильному дотриманні вимог законодавства. Управлінський цикл у закладі освіти передбачає стратегічне та поточне планування освітньої діяльності, організацію освітнього процесу, здійснення моніторингу виконання поставлених завдань та інші дії. Важливими процедурами, що забезпечують якість управлінських процесів, є планування діяльності закладу освіти, визначення режиму його роботи, прийняття на роботу та звільнення працівників, забезпечення відкритого доступу до певної інформації, визначеної законодавством, реагування на звернення, випадки булінгу (цькування) тощо.

Забезпечення наявності необхідних ресурсів для організації освітнього процесу, в тому числі для самостійної роботи учнів, реалізується через процедури добору педагогічних кадрів, ініціювання перед засновником закладу освіти питань щодо розвитку матеріально-технічної бази, використання інформаційних ресурсів (ресурси бібліотеки, створювані або використовувані педагогічними працівниками освітні ресурси, електронні засоби комунікації учасників освітнього процесу) тощо.

Забезпечення наявності інформаційних систем для ефективного управління закладом освіти сприяє обґрунтованому прийняттю рішень та оптимізує управлінські процеси. До відповідних процедур належать: створення баз даних про учнів та/або працівників закладу, використання системи електронного документообігу в закладі освіти, використання електронних ресурсів для комунікації членів педагогічного колективу тощо.

Створення в закладі освіти інклюзивного освітнього середовища, універсального дизайну та розумного пристосування забезпечує реалізацію прав усіх учнів на освіту, їхню мотивацію до навчання, фізичну, психологічну та соціальну безпеку, комфортні умови праці та навчання. Процедурами, що забезпечують інклюзивне середовище в закладі освіти, можуть бути: розроблення індивідуальних програм розвитку для осіб з особливими освітніми потребами, використання ресурсних кімнат, налагодження роботи команди психолого-педагогічного супроводу, моніторинг потреб учасників освітнього процесу для адаптації освітнього середовища тощо.

Крім зазначених процедур, за допомогою яких реалізуються різні компонента внутрішньої системи, заклад освіти може розробляти власні процедури забезпечення функціонування внутрішньої системи, а також процедури вивчення її ефективності.

Самооцінювання

З метою аналізу стану сформованості та функціонування внутрішньої системи рекомендуємо проводити в закладів освіти самооцінювання.

Самооцінювання є процесом вивчення та оцінювання ефективності функціонування внутрішньої системи з метою вдосконалення освітніх і управлінських процесів закладу освіти.

Рекомендуємо визначити механізм самооцінювання та періодичність проведення самооцінювання.

Для проведення самооцінювання заклад освіти може застосовувати власний механізм, що враховує особливості діяльності закладу освіти, або механізм оцінювання, що застосовується під час інституційного аудиту.

Відповідно до підходу, що застосовується під час інституційного аудиту, компоненти внутрішньої системи згруповані за чотирма напрямами, кожний з яких описано за відповідними вимогами/правилами, виконання яких дозволяє забезпечити якість освіти та освітньої діяльності в закладі освіти.

Для оцінювання виконання (вимірювання) вимог/правил слугують:

- критерії (підстави для оцінювання);

- індикатори (показники, що відображають стан об'єктів спостереження, їх якісні або кількісні характеристики);

- методи збору відповідної інформації, яка підлягає аналізу та оцінюванню.

Самооцінювання може здійснюватись відповідно до таких моделей:

- щорічне комплексне самооцінювання (за всіма компонентами внутрішньої системи);

- щорічне самооцінювання за певними напрямами освітньої діяльності, а також періодичне комплексне самооцінювання;

- щорічне комплексне самооцінювання за окремими рівнями освіти, на яких заклад освіти провадить освітню діяльність (початкова, базова, профільна середня освіта);

- інша модель, визначена закладом освіти.

Комплексне самооцінювання якості освітніх і управлінських процесів доцільно проводити після визначення всіх компонентів внутрішньої системи та умов їх функціонування, що закріплюються Положенням про внутрішню систему (для з'ясування обсягу діяльності щодо формування внутрішньої системи), а також за рік до проведення планового інституційного аудиту в закладі освіти.

При обранні будь-якої моделі самооцінювання рекомендуємо проводити його впродовж навчального року. Доцільно визначити в закладі освіти особу, відповідальну за проведення самооцінювання.

Інформацією, яка підлягає аналізу під час самооцінювання, можуть бути результати внутрішніх моніторингів освітніх і управлінських процесів закладу освіти, а також зовнішніх моніторингів, проведених органами управління у сфері освіти, міжнародними установами, громадськими організаціями тощо.

Внутрішні моніторинги можуть проводитися для відстеження динаміки результатів навчання учнів, якості викладання навчальних предметів (інтегрованих курсів), відвідування учнями закладу освіти, ефективності управлінських процесів тощо.

Механізм підготовки та проведення моніторингу визначається Порядком проведення моніторингу якості освіти, затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України 16 січня 2020 року № 54, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10 лютого 2020 року за № 154/34437-3. Для проведення моніторингу обов'язковими є розроблення його програми та оприлюднення його результатів на вебсайті закладу освіти (у разі його відсутності - на вебсайті засновника).

__________
-3 Наказ доступний за посиланням: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0154-20#Text

Для організації самооцінювання рекомендуємо передбачити:

- збір та аналіз інформації, отриманої за допомогою під час спостереження, опитування та вивчення документації;

- узагальнення результатів самооцінювання освітніх і управлінських процесів закладу освіти;

- обговорення та оприлюднення результатів самооцінювання освітніх і управлінських процесів закладу освіти.

Збір та аналіз інформації, отриманої під час опитування, спостереження та вивчення документації

Для проведення самооцінювання освітньої діяльності рекомендуємо використовувати такі методи збору інформації:

- опитування учасників освітнього процесу (анкетування, індивідуальне інтерв'ю, фокус-групове дослідження);

- спостереження (за освітнім середовищем, проведенням навчальних занять тощо);

- вивчення документації закладу освіти.

Вибір методу має забезпечити отримання релевантної інформації для всебічного вивчення та об'єктивного самооцінювання освітніх і управлінських процесів закладу освіти.

Окремі методи збору інформації (опитування, спостереження за проведенням навчальних занять) можуть застосовуватися з використанням цифрових технологій (з метою розвитку сфери цифровізації освіти, в умовах віддаленості учасників освітнього процесу під час дистанційного навчання, карантинних обмежень тощо).

Кожен із методів збору інформації має особливості щодо застосування та оброблення результатів.

Опитування може бути письмовим (анкетування) або усним (інтерв'ю).

Анкетування дозволяє отримати інформацію про ставлення учасників освітнього процесу до певних питань діяльності закладу. У ході анкетування можуть використовуватися анкети для педагогічних працівників, учнів та батьків.

Анкетування передбачає складання форми (бланка) анкети. У разі проведення анкетування онлайн доцільно використовувати цифрові ресурси, що дозволяють автоматизоване оброблення відповідей.

Водночас варто брати до уваги, що анкети можуть бути закритого, відкритого, напівзакритого типу або комбінованими.

Використання анкети закритого типу полегшує обробку даних і узагальнення результатів, проте обмежують відповіді респондентів певними рамками.

Якщо мета дослідження полягає у тому, щоб отримати оцінку освітніх та управлінських процесів учасниками, зворотній зв'язок щодо ефективності певної політики, рекомендовано опитати якомога більше учасників освітнього процесу та використовувати анкети закритого типу.

Якщо мета дослідження полягає в більш глибокому аналізі ставлень, позицій та настроїв учасників освітнього процесу, узагальненні їх ідей або пропозицій, доцільно застосовувати відкриті анкети.

Комбіновані анкети дозволяють оптимально поєднати питання, що потребують кількісного та якісного аналізу в одному опитувальнику.

Індивідуальне інтерв'ю дає можливість отримати конкретизовану інформацію щодо ставлення особи до проблеми та/або явища в закладі освіти. Індивідуальне інтерв'ю може бути структурованим, неструктурованим та напівструктурованим.

Неструктуроване інтерв'ю може містити одне або кілька значних за змістом питань, які потребують розповіді у відповідь (наприклад, "Розкажіть, будь ласка, як Ви реалізуєте політику академічної доброчесності в закладі освіти"). Такий тип інтерв'ю застосовується, якщо необхідно детально вивчити досвід кожного респондента з окремого питання. При цьому доцільно застосовувати протокольну фіксацію відповідей (можливо аудіо- або відеофіксацію) для детального аналізу одержаної інформації.

Структуроване інтерв'ю проводиться за заздалегідь підготовленим планом розмови, містить низку запитань, які передбачають чіткі відповіді (наприклад, "Які види оцінювання Ви використовуєте для перевірки ключових компетентностей?"). Такий підхід застосовується, якщо необхідно зібрати інформацію з різних питань у досить великої кількості респондентів. Фіксація відповідей може здійснюватися на бланках опитування або спеціально підготовлених формах.

Напівструктуроване інтерв'ю також передбачає наявність орієнтовного плану розмови, водночас він може бути модифікований залежно від відповідей респондента у ході інтерв'ю. Фіксація відповідей відбувається у способи, зазначені для структурованого та неструктурованого інтерв'ю.

Групове інтерв'ю (фокус-групове дослідження) передбачає проведення співбесіди на визначену тему з групою осіб (від 6 до 12). Учасники групи спілкуються між собою, а модератор спрямовує дискусію, щоб охопити заявлену тему та надати можливість висловитися всім учасникам. Фіксація результатів може здійснюватися організатором фокус-групи (у тому числі, за допомогою технічних пристроїв) або третьою особою.

Загалом, інтерв'юер обов'язково повідомляє респондентів про фіксацію відповідей та спосіб, в який вона буде здійснюватися (незалежно від виду і типу інтерв'ю).

Спостереження в освітньому процесі може здійснюватись за станом освітнього середовища, проведенням навчальних занять тощо.

Спостереження за станом освітнього середовища дає можливість зафіксувати наявність чи відсутність необхідної для освітнього процесу матеріально-технічної бази, забезпечення інклюзивності середовища, дотримання санітарно-гігієнічних вимог, норм охорони праці та безпеки життєдіяльності, визначити дієвість плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладі освіти, проаналізувати культуру взаємовідносин у закладі освіти тощо.

Крім керівництва закладу освіти та/або особи, відповідальної за проведення самооцінювання, до проведення спостереження за станом освітнього середовища доцільно залучати батьків і представників органів самоврядування в закладі освіти.

Спостереження за проведенням навчального заняття допомагає оцінити рівень педагогічної діяльності вчителів, потреби в розвитку їх професійних компетентностей або надання їм підтримки, систему оцінювання навчальної діяльності учнів. У ході такого спостереження важливо звернути увагу на:

- формування та розвиток ключових компетентностей у здобувачів освіти;

- спрямованість навчального заняття на формування в учнів ціннісних ставлень;

- роботу учнів під час навчального заняття;

- оцінювання діяльності учнів під час проведення навчального заняття, зокрема реалізацію засад формувального оцінювання;

- використання інформаційно-комунікаційних (цифрових) технологій, обладнання, засобів навчання;

- комунікацію педагогічного працівника та учнів;

- організацію роботи з особами з особливими освітніми потребами (у разі їх наявності).

Вивчення документації закладу освіти дає можливість отримати інформацію щодо освітньої діяльності закладу, а також забезпечує умови для прийняття обґрунтованих управлінських рішень на основі аналізу задокументованих процесів у закладі освіти.

Наприклад, вивчення класного журналу з метою аналізу динаміки результатів навчання учнів може забезпечити одержання додаткової інформації щодо вивчення справедливості та об'єктивності оцінювання результатів навчання учнів, відвідування ними навчальних занять, особливостей планування роботи педагогічних працівників тощо. За допомогою вивчення протоколів засідань педагогічної ради закладу освіти можна одержати інформацію щодо відповідності ухвалених педагогічною радою рішень змісту стратегії розвитку закладу освіти, а також оперативним завданням і потребам, напрямів професійного розвитку, актуальних для педагогічних працівників закладу освіти, системності роботи з питань адаптації учнів до навчання, забезпечення інклюзивності освітнього середовища тощо.

Узагальнення результатів самооцінювання

Інформація, одержана в ході опитування, спостереження та вивчення документації, узагальнюється та на її основі визначаються тенденції в організації освітніх і управлінських процесів закладу освіти, досягнення та труднощі у формуванні внутрішньої системи.

З метою об'єктивного самоцінювання узагальнена інформація зіставляється з описом вимог/правил організації освітніх і управлінських процесів закладу освіти та внутрішньої системи забезпечення якості освіти, що визначені закладом освіти та відповідно містяться у Положенні про внутрішню систему.

Здійснюючи самооцінювання, заклад освіти може брати до уваги орієнтовні рівні оцінювання якості освітньої діяльності та ефективності внутрішньої системи, що визначаються під час інституційного аудиту (для кожного напряму освітньої діяльності закладу освіти): перший (високий), другий (достатній), третій (вимагає покращення), четвертий (низький). Опис цих рівнів міститься у додатку 2 до Методики оцінювання освітніх і управлінських процесів закладу загальної середньої освіти під час інституційного аудиту, затвердженої наказом Державної служби якості освіти України від 09 січня 2020 року № 01-11/1 (в редакції наказу від 27 серпня 2020 року № 01-11/42)-4.

__________
-4 Додаток доступний за посиланням: http://sqe.gov.ua/index.php/uk-ua/16-04-2019/23-04-2019/1344-oriientovni-rivni-iakosti-osvitnikh-
ta-upravlinskykh-protsesiv-dlia-samootsiniuvannia-zakladu-osvity

Привертаємо увагу, що маючи автономію, заклад освіти може самостійно визначати рівні самооцінювання власної діяльності або запроваджувати інші способи вимірювання рівня освітньої діяльності та ефективності внутрішньої системи.

Обговорення та оприлюднення результатів самооцінювання

Результати самооцінювання освітніх і управлінських процесів закладу освіти доцільно розглянути на засіданні педагогічної ради, обговорити з представниками учнів і батьків. До розгляду/обговорення можуть залучатися представник засновника закладу освіти, експерти у сфері загальної середньої освіти та управління тощо.

Для забезпечення прозорості та інформаційної відкритості закладу освіти рекомендуємо оприлюднювати результати самооцінювання. Їх може бути включено до річного звіту про діяльність закладу освіти, який оприлюднюється на вебсайті закладу освіти (у разі відсутності - вебсайті засновника) відповідно до частини другої статті 30 Закону України "Про освіту". Також за рішенням закладу освіти результати самооцінювання можуть бути оприлюднені окремо.

Загалом інформація, отримана під час самооцінювання, може бути використана в цілях:

- прийняття відповідних управлінських рішень для вдосконалення внутрішньої системи;

- визначення пріоритетних напрямів удосконалення освітніх і управлінських процесів закладу освіти;

- аналізу тенденцій в освітній діяльності закладу освіти і коригування його річного плану роботи та/або стратегії розвитку закладу (у разі потреби);

- аналізу динаміки оцінювання освітньої діяльності закладу освіти педагогічними працівниками, учнями, батьками (шляхом співставлення результатів опитування учасників освітнього процесу впродовж кількох років).

Положення про внутрішню систему

Положення про внутрішню систему, що розробляється закладом освіти, може визначати:

- цілі внутрішньої системи;

- компоненти внутрішньої системи (окремої уваги потребує визначення стратегії (політики) і процедур забезпечення якості освіти);

- періодичність і механізм самооцінювання, тобто опис правил і критеріїв самооцінювання окремих компонентів внутрішньої системи або напрямів оцінювання, вимірювальні показники результатів, на які впливатимуть освітні та управлінські процеси, а також методи збору інформації.

Розроблений проект Положення про внутрішню систему доцільно попередньо обговорити за участю представників педагогічного та учнівського колективів, батьків. У разі наявності обґрунтованих та доцільних пропозицій та зауважень проект доопрацьовується.

Положення про внутрішню систему схвалюється педагогічною радою закладу освіти та затверджується його керівником ( частина четверта статті 38, частина третя статті 40 Закону України "Про повну загальну середню освіту").

Доцільно ознайомити всіх учасників освітнього процесу зі стратегією (політикою) забезпечення якості освіти в закладі освіти та процедурами її втілення.

Затверджене Положення про внутрішню систему рекомендуємо розміщувати на вебсайті закладу освіти (у разі відсутності - на вебсайті засновника).

Р. Гурак

{Текст взято з сайту Міністерства освіти і науки http://www.mon.gov.ua}

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
НАКАЗ 30.11.2020 № 1480 Про затвердження Методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти Відповідно до абзацу другого частини другої статті 42 Закону України "Про повну загальну середню освіту", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, з метою забезпечення формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти в закладах загальної середньої освіти НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.headline
Онлайн-курс «Управління якістю освіти в школі»Створено за підтримки ініціативи «Система забезпечення якості освіти», що впроваджується в межах проєкту «Супровід урядових реформ в Україні» (SURGe)

# data[].attributes.subject
Онлайн-курс «Управління якістю освіти в школі»Створено за підтримки ініціативи «Система забезпечення якості освіти», що впроваджується в межах проєкту «Супровід урядових реформ в Україні» (SURGe)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Марко Бобровський

Учитель-методист, заступник директора ліцею "Універсум", м. Київ, експерт із забезпечення якості Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe).

Олена Заплотинська

Кандидатка історичних наук, керівниця команди Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe).

Олена Ліннік

Докторка педагогічних наук, доцентка, професорка кафедри початкової освіти Київського університету імені Бориса Грінченка, експертка Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe).

Лариса Шевчук

Експертка з інклюзивної освіти Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe).

Валентина Бобир

Начальниця відділу початкової освіти Департаменту інституційного аудиту управління роботи із закладами загальної середньої та дошкільної освіти Державної служби якості освіти України.

Валентина Бобир

Начальниця відділу початкової освіти Департаменту інституційного аудиту управління роботи із закладами загальної середньої та дошкільної освіти Державної служби якості освіти України.

Марко Бобровський

Учитель-методист, заступник директора ліцею "Універсум", м. Київ, експерт із забезпечення якості Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe).

Юрій Вергун

Директор Департаменту інституційного аудиту Державної служби якості освіти України.

Сергій Горбачов

Освітній омбудсмен.

Олена Заплотинська

Кандидатка історичних наук, керівниця команди Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe).

Вадим Карандій

Директор Українського інституту розвитку освіти.

Віктор Кульченко

Директор опорного закладу "Трудолюбівська гімназія" Полтавської області.

Світлана Куца

Директорка школи №10 м. Вінниця.

Олена Ліннік

Докторка педагогічних наук, доцентка, професорка кафедри початкової освіти Київського університету імені Бориса Грінченка, експертка Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe).

Світлана Олексюк

Директорка школи №5 м. Києва.

Катерина Спітковська

Директорка гімназії №107 "Введенська" м. Києва.

Ольга Тимошенко

Директорка школи № 309 м. Києва.

Лариса Шевчук

Експертка з інклюзивної освіти Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe).

Роман Шиян

Кандидат біологічних наук, заступник керівника Команди підтримки реформ МОН України.

Курс безкоштовний?

Так! Все, що вам знадобиться, - доступ до мережі інтернет на швидкості, достатній для перегляду відеолекцій.

Чи зможу я отримати сертифікат по завершенню цього курсу?

Так! Успішно виконайте всі завдання курсу та отримайте сертифікат про його завершення.

В який час будуть проходити заняття?

Відеолекції, завдання, форум і можливість отримати сертифікат доступні в будь-який час.

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління якістю освіти в школі

# data[].attributes.attachment_link.description
Учитель-методист, заступник директора ліцею "Універсум", м. Київ, експерт із забезпечення якості Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe). Кандидатка історичних наук, керівниця команди Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). Докторка педагогічних наук, доцентка, професорка кафедри початкової освіти Київського університету імені Бориса Грінченка, експертка Ініціативи "Система забезпечення якості освіти" (SURGe).

# data[].attributes.headline
Інституційний аудит школи

# data[].attributes.subject
Інституційний аудит школи

# data[].attributes.headline
Абетка для директора

# data[].attributes.subject
Абетка для директора

# data[].attributes.headline
Професійне мовлення вчителя. Короткий словник термінів

# data[].attributes.subject
Професійне мовлення вчителя. Короткий словник термінів

# data[].attributes.headline
Самооцінювання якості освітньої діяльності на основі стратегії і процедур забезпечення якості освіти

# data[].attributes.subject
Самооцінювання якості освітньої діяльності на основі стратегії і процедур забезпечення якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Самооцінювання якості освітньої діяльності на основі стратегії і процедур забезпечення якості освіти

# data[].attributes.headline
Створення умов для харчування здобувачів освіти і працівників

# data[].attributes.subject
Створення умов для харчування здобувачів освіти і працівників

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Створення умов для харчування здобувачів освіти і працівників

# data[].attributes.headline
У закладі освіти впроваджується система формувального оцінювання

# data[].attributes.subject
У закладі освіти впроваджується система формувального оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
У закладі освіти впроваджується система формувального оцінювання

# data[].attributes.headline
У закладі освіти створено простір інформаційної взаємодії та соціально-культурної комунікації

# data[].attributes.subject
У закладі освіти створено простір інформаційної взаємодії та соціально-культурної комунікації

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
У закладі освіти створено простір інформаційної взаємодії та соціально-культурної комунікації

# data[].attributes.headline
У закладі освіти здійснюється  аналіз результатів навчання здобувачів освіти.

# data[].attributes.subject
У закладі освіти здійснюється  аналіз результатів навчання здобувачів освіти.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
У закладі освіти здійснюється  аналіз результатів навчання здобувачів освіти.

# data[].attributes.headline
Відповідальне ставлення здобувачів освіти до результатів навчання

# data[].attributes.subject
Відповідальне ставлення здобувачів освіти до результатів навчання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Відповідальне ставлення здобувачів освіти до результатів навчання

# data[].attributes.headline
Безпечне освітнє середовище у закладах освіти на період карантину

# data[].attributes.subject
Безпечне освітнє середовище у закладах освіти на період карантину

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечне освітнє середовище у закладах освіти на період карантину

# data[].attributes.headline
Керівництво закладу освіти планує та здійснює заходи щодо утримання будівель у належному стані

# data[].attributes.subject
Керівництво закладу освіти планує та здійснює заходи щодо утримання будівель у належному стані

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Керівництво закладу освіти планує та здійснює заходи щодо утримання будівель у належному стані

# data[].attributes.headline
У закладі освіти здійснюється аналіз результатів навчання здобувачів освіти

# data[].attributes.subject
У закладі освіти здійснюється аналіз результатів навчання здобувачів освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
У закладі освіти здійснюється аналіз результатів навчання здобувачів освіти

# data[].attributes.headline
Керівництво закладу освіти створює умови для розвитку громадського самоврядування

# data[].attributes.subject
Керівництво закладу освіти створює умови для розвитку громадського самоврядування

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Керівництво закладу освіти створює умови для розвитку громадського самоврядування

# data[].attributes.headline
Реалізація прав і обов’язків учасників освітнього процесу

# data[].attributes.subject
Реалізація прав і обов’язків учасників освітнього процесу

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Реалізація прав і обов’язків учасників освітнього процесу

# data[].attributes.headline
У закладі освіти впроваджується система формувального оцінювання

# data[].attributes.subject
У закладі освіти впроваджується система формувального оцінювання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
У закладі освіти впроваджується система формувального оцінювання

# data[].attributes.headline
Для чого потрібно проведення самооцінювання діяльності ЗЗСО

# data[].attributes.subject
Для чого потрібно проведення самооцінювання діяльності ЗЗСО

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Для чого потрібно проведення самооцінювання діяльності ЗЗСО

# data[].attributes.headline
Керівництво закладу мотивує педагогічних працівників до підвищення якості освітньої діяльності

# data[].attributes.subject
Керівництво закладу мотивує педагогічних працівників до підвищення якості освітньої діяльності

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Керівництво закладу мотивує педагогічних працівників до підвищення якості освітньої діяльності

# data[].attributes.headline
Керівництво закладу сприяє виявленню громадської активності та ініціативи

# data[].attributes.subject
Керівництво закладу сприяє виявленню громадської активності та ініціативи

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Керівництво закладу сприяє виявленню громадської активності та ініціативи

# data[].attributes.headline
Права та обов'язки засновників та керівників закладів освіти (нормативно правова база

# data[].attributes.subject
Права та обов'язки засновників та керівників закладів освіти (нормативно правова база

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Права та обов'язки засновників та керівників закладів освіти (нормативно правова база)

# data[].attributes.headline
Вимоги до освітнього середовища закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.subject
Вимоги до освітнього середовища закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Вимоги до освітнього середовища закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.headline
МЕНШЕ СПИСУВАНЬ - ЩО МОЖЕ ЗРОБИТИ ВЧИТЕЛЬ

# data[].attributes.subject
МЕНШЕ СПИСУВАНЬ - ЩО МОЖЕ ЗРОБИТИ ВЧИТЕЛЬ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
МЕНШЕ СПИСУВАНЬ - ЩО МОЖЕ ЗРОБИТИ ВЧИТЕЛЬ

# data[].attributes.headline
Умови для розвитку громадського самоврядування в закладі освіти

# data[].attributes.subject
Умови для розвитку громадського самоврядування в закладі освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Умови для розвитку громадського самоврядування в закладі освіти

# data[].attributes.headline
ЕФЕКТИВНІСТЬ КАДРОВОЇ ПОЛІТИКИ

# data[].attributes.subject
ЕФЕКТИВНІСТЬ КАДРОВОЇ ПОЛІТИКИ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
ЕФЕКТИВНІСТЬ КАДРОВОЇ ПОЛІТИКИ

# data[].attributes.headline
Організовуємо облік дітей дошкільного, шкільного віку та учнів

# data[].attributes.subject
Організовуємо облік дітей дошкільного, шкільного віку та учнів

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Організовуємо облік дітей дошкільного, шкільного віку та учнів

# data[].attributes.headline
Умови для реалізації індивідуальних освітніх траєкторій здобувачів освіти

# data[].attributes.subject
Умови для реалізації індивідуальних освітніх траєкторій здобувачів освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Умови для реалізації індивідуальних освітніх траєкторій здобувачів освіти

# data[].attributes.headline
Оцінювання навчальних досягнень учнів

# data[].attributes.subject
Оцінювання навчальних досягнень учнів

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання навчальних досягнень учнів

# data[].attributes.headline
Створюємо безпечне освітнє середовище

# data[].attributes.subject
Створюємо безпечне освітнє середовище

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Створюємо безпечне освітнє середовище

# data[].attributes.headline
Забезпечення комфортних і безпечних умов навчання та праці. Управлінський аспект

# data[].attributes.subject
Забезпечення комфортних і безпечних умов навчання та праці. Управлінський аспект

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Забезпечення комфортних і безпечних умов навчання та праці. Управлінський аспект

# data[].attributes.headline
Забезпечення прозорості та інформаційної відкритості закладів освіти

# data[].attributes.subject
Забезпечення прозорості та інформаційної відкритості закладів освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Забезпечення прозорості та інформаційної відкритості закладів освіти

# data[].attributes.headline
Про використання мови в освітньому процесі

# data[].attributes.subject
Про використання мови в освітньому процесі

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Про використання мови в освітньому процесі

# data[].attributes.headline
Ефективність кадрової політики та забезпечення можливостей для професійного розвитку педагогів

# data[].attributes.subject
Ефективність кадрової політики та забезпечення можливостей для професійного розвитку педагогів

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Ефективність кадрової політики та забезпечення можливостей для професійного розвитку педагогів

# data[].attributes.headline
Організація педагогічної діяльності та навчання на засадах академічної доброчесності

# data[].attributes.subject
Організація педагогічної діяльності та навчання на засадах академічної доброчесності

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація педагогічної діяльності та навчання на засадах академічної доброчесності

# data[].attributes.headline
Організація  діловодства в закладах загальної середньої  освіти

# data[].attributes.subject
Організація  діловодства в закладах загальної середньої  освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація  діловодства в закладах загальної середньої  освіти

# data[].attributes.headline
Моніторинг якості освіти: коротко про головне

# data[].attributes.subject
Моніторинг якості освіти: коротко про головне

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Сумській області

# data[].attributes.attachment_link.title
Моніторинг якості освіти: коротко про головне