# data[].attributes.headline
Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.subject
Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.headline
Latvijā 1917. gadā oktobrī izveidoja Demokrātisko bloku un Novembrī Latviešu pagaidu nacionālo padomi , kuras izvirzija mērķi par valstiskuma izveidi un apvienošanās

# data[].attributes.subject
Latvijā 1917. gadā oktobrī izveidoja Demokrātisko bloku un Novembrī Latviešu pagaidu nacionālo padomi , kuras izvirzija mērķi par valstiskuma izveidi un apvienošanās

# data[].attributes.headline
1918.gada februārī vācu karaspēks okupe visu Latvijas teritoriju.

# data[].attributes.subject
1918.gada februārī vācu karaspēks okupe visu Latvijas teritoriju.

# data[].attributes.headline
1918.gada 11.novembrī  paraksta miera līgumu (mežā)

# data[].attributes.subject
1918.gada 11.novembrī  paraksta miera līgumu (mežā)

# data[].attributes.headline
1918.gada 17.novembrī tika izveidota Latvijas Tautas padome- pilna parlamenta funkcijas vada J.Čakste 

# data[].attributes.subject
1918.gada 17.novembrī tika izveidota Latvijas Tautas padome- pilna parlamenta funkcijas vada J.Čakste 

# data[].attributes.headline
1918.gada 18.novembrī tika proklamēta Latvijas REPUBLIKA.

# data[].attributes.subject
1918.gada 18.novembrī tika proklamēta Latvijas REPUBLIKA.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.headline
Reālā vara Latvijā vēl aizvien piederēja vācu okupācijas iestādēm , jo Latvija atradās arī vācu karaspēks.

# data[].attributes.subject
Reālā vara Latvijā vēl aizvien piederēja vācu okupācijas iestādēm , jo Latvija atradās arī vācu karaspēks.

# data[].attributes.body
Pavisam nejaušā apšaudē pret vāciešiem , kaujā krīt pirmais latvju karaspēka vadonis 0.Kalpaks.

# data[].attributes.headline
Līdz ar Latvijas neatkarības pasludināšanu tika izveidota pagaidu valdība K. Ulmaņa vadībā.

# data[].attributes.subject
Līdz ar Latvijas neatkarības pasludināšanu tika izveidota pagaidu valdība K. Ulmaņa vadībā.

# data[].attributes.headline
Padomju Krievijas  karaspēks ātri ieņēma gandrīz visu Latvijas teritoriju izņemot nelielu teritoriju pie Liepājas.

# data[].attributes.subject
Padomju Krievijas  karaspēks ātri ieņēma gandrīz visu Latvijas teritoriju izņemot nelielu teritoriju pie Liepājas.

# data[].attributes.headline
1919.gada 6.martā pie Skrundes Oskaru Kalpaku smagi ievainoja , Pēc Kalpaka nāves Jānis Balodis turpina vadīt Latvijas armiju.

# data[].attributes.subject
1919.gada 6.martā pie Skrundes Oskaru Kalpaku smagi ievainoja , Pēc Kalpaka nāves Jānis Balodis turpina vadīt Latvijas armiju.

# data[].attributes.headline
1919.gada 16.aprīlī arestē Latvijas pagaidu valdības ministrus Liepājā. 

# data[].attributes.subject
1919.gada 16.aprīlī arestē Latvijas pagaidu valdības ministrus Liepājā. 

# data[].attributes.headline
Ulmaņa valdība dodas uz angļu kuģa '' Saratov'' Liepājas ostā.

# data[].attributes.subject
Ulmaņa valdība dodas uz angļu kuģa '' Saratov'' Liepājas ostā.

# data[].attributes.headline
	Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.subject
	Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.body
1. 1920.Gada aprīlī ievēlēja Satversmes Sapulci , kuras galvenais uzdevums bija izstrādāt pamatlikumu - Satversmi, satversmes sapulce , kā likumdošanas orgāns darbojās 2. gadus.

2. 1920.gadā Padomju Krievija atzina LR Neatkarību

3. 1920.gada 16.septembrī Satversmes sapulce pieņēma kādu likumu

Ziņotājs teica: Šodien Augtais nams stājās pie tā likuma apspriešanas kas izķirs būt vai nebūt Latvijas valstij.

4. 1920.gada aprīlī Latvijā notika pirmās brīvās vispārējās vēlēšanas varēja piedalīties no 21.gada vecuma.

5. 1922. gadā vara tika piešķirta Saemai - 100 deputātiem uz 3.gadiem.

3. Valsts galva: Prezidents

1922 - 1927. gads - Jānis Čakste

1927 - 1930. gads - Gustavs Zemgals

1930 - 1936. gads Alberts Kviesis

1936 gadā šo posteni patvarīgo ieņēma Kārlis Ulmanis.

# data[].attributes.body
Izglītības ministrija pieņem rīkojumu visās latvijas skolās pāriet uz vienu rakstības veidu - Latīņu burtiem.

# data[].attributes.body
Pierīgā atklāj pirmo degvielas uzpildes staciju Latvijā.

# data[].attributes.headline
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.subject
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.body
1. Pēckara atjaunošana lauksaimniecībā

2. Zeme valsts īpašums un kolhozu veidošana.

3. 1949.gada 24- 25.marts izsūtīšana

4. Jāaudzē kukurūza , kāļus , kartupeļus ( stādija kvadrātligzdās

# data[].attributes.headline
Neskatoties uz propagandas spiedienu, daļa sabiedrības centās saglabāt un uzturēt latviešu kultūras vērtības, vēsturisko atmiņu, tradīcijas. Tajā nozīmīga loma bija latviešu valodā radītajai literatūrai, teātrim, mūzikai. Neskatoties uz ideoloģizāciju, savu nozīmi saglabāja Dziesmu svētki.

# data[].attributes.subject
Neskatoties uz propagandas spiedienu, daļa sabiedrības centās saglabāt un uzturēt latviešu kultūras vērtības, vēsturisko atmiņu, tradīcijas. Tajā nozīmīga loma bija latviešu valodā radītajai literatūrai, teātrim, mūzikai. Neskatoties uz ideoloģizāciju, savu nozīmi saglabāja Dziesmu svētki.

# data[].attributes.headline
  1944.–1956. gadā partizānu kustībā bija iesaistīti 13 500 cilvēki, no viņiem 10 700 bija aktīvi cīnītāji, bet pārējie – atbalstītāji. Gan sadarbojoties ar partizāniem, gan individuāli pastāvēja arī daudzas nebruņotas pretošanās grupas.

# data[].attributes.subject
  1944.–1956. gadā partizānu kustībā bija iesaistīti 13 500 cilvēki, no viņiem 10 700 bija aktīvi cīnītāji, bet pārējie – atbalstītāji. Gan sadarbojoties ar partizāniem, gan individuāli pastāvēja arī daudzas nebruņotas pretošanās grupas.

# data[].attributes.headline
Padomju Savienībā bija stingra politiskā represija un cenzūra, kas ietekmēja plašsaziņas līdzekļus, kultūras izpausmes un sabiedrisko domu. Kritika pret valdību vai komunistisko ideoloģiju varēja radīt nopietnas sekas.

# data[].attributes.subject
Padomju Savienībā bija stingra politiskā represija un cenzūra, kas ietekmēja plašsaziņas līdzekļus, kultūras izpausmes un sabiedrisko domu. Kritika pret valdību vai komunistisko ideoloģiju varēja radīt nopietnas sekas.

# data[].attributes.headline
1985. gads: Mihails Gorbačovs kļūst par PSRS vadītāju un ievieš perestroiku un glasnost, cenšoties reformēt ekonomiku un politisko sistēmu.

# data[].attributes.subject
1985. gads: Mihails Gorbačovs kļūst par PSRS vadītāju un ievieš perestroiku un glasnost, cenšoties reformēt ekonomiku un politisko sistēmu.

# data[].attributes.attachment_caption
Represijas pret mītiņa dalībniekiem pie Brīvības pieminekļa Molotova–Ribentropa pakta 48. gadadienā. Rīga, 23.08.1987

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts atjaunošanā ( 1985.- mūsdienām)

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts atjaunošanā ( 1985.- mūsdienām)

# data[].attributes.body
1. 1986. gadā nodibināja cilvēktiesību aizstāvības grupu "Helsinki 86;

2. 1988. gadā tika dibināta Latvijas Tautas fronte (LTF), kas apvienoja lielāko daļu iedzīvotāju.

Latvijas Tautas fronte (LTF) bija sabiedriski politiska kustība un organizācija Latvijas Republikā laikā no 1988. līdz 1999. gadam. Tā lielā mērā veicināja Trešās Atmodas procesus, vienojot plašas tautas masas mītiņos un demonstrācijās.

# data[].attributes.headline
Attēlā: 1987. gada 14. jūnijā "Helsinki 86" dalībnieki organizēja ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa,piesaistot sabiedrības uzmanību Padomju noziegumiem Latvijā.

# data[].attributes.subject
Attēlā: 1987. gada 14. jūnijā "Helsinki 86" dalībnieki organizēja ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa,piesaistot sabiedrības uzmanību Padomju noziegumiem Latvijā.

# data[].attributes.body
Atmodas laikā notika daudz šāda tipa akciju.

Latvijas tauta pulcējās mītiņos un demonstrācijās, lai paustu savu gribu dzīvot brīvā valstī.

# data[].attributes.body
Baltijas ceļš bija akcija Baltijas valstīs, kas notika 1989. gada 23. augustā 19:00, kad apmēram 2 miljoni cilvēku sadevušies rokās vismaz 15 minūtes veidoja apmēram 600 km garu dzīvo ķēdi, kas savienoja Baltijas valstu galvaspilsētas Tallinu, Rīgu un Viļņu.

Šī demonstrācija tika sarīkota, lai pievērstu pasaules uzmanību vēsturiskajiem faktiem, no kuriem cietušas Baltijas valstis – tieši pirms 50 gadiem ar slepenu līgumu PSRS un Vācija sadalīja ietekmes sfēras Austrumeiropā. Šajā līgumā PSRS ieplānoja Baltijas okupāciju.

Tā bija pasaulē nepieredzēta akcija, 2003. gadā Baltijas ceļa akcija tika ierakstīta Ginesa rekordu grāmatā.

# data[].attributes.headline
Attēlā: Trešās Atmodas laikā (1991. gada Barikāžu laikā) uzņemta fotogrāfija.

# data[].attributes.subject
Attēlā: Trešās Atmodas laikā (1991. gada Barikāžu laikā) uzņemta fotogrāfija.

# data[].attributes.body
tūkstošiem cilvēku no visas Latvijas devās uz Rīgu, lai aizsargātu Latvijas valdību un svarīgas iestādes – radio, televīziju, pastu, valdības ēkas u.c.

Ap tām tika veidotas barikādes  – gan no mašīnām, traktoriem, būvmateriāliem – no visa, kas bija pieejams; cilvēki tās sargāja dienu un nakti.

# data[].attributes.body
Pagaidu Latvijas rublis tiek pilnībā aizstāts ar Latu...

# data[].attributes.body
Latvija tiek uzņemta NATO.

# data[].attributes.body
Iegrūst Zolitūdes veikals '' Maxima'' Jumts , bojā iet 54 cilvēki , un vairāki desmiti tika smagi ievainoti.

# data[].attributes.body
Latvijā tiek nomainīta naudas vienība no LATA uz EIRO.

# data[].attributes.body
Rīgas Centrālajā dzelzceļa stacijā tiek sagaidīts pirmais vilciens , kas savienos četras galvaspilsētas , ar maršrutu Kijeva - Minska - Viļņa - Rīga.

# data[].attributes.body
Gandrīz pusgadsimtu Latvija atradās Padomju Savienības jeb PSRS sastāvā.

Šajā laikā nebija atļauts runāt par neatkarīgās Latvijas laiku, glabāt un izmantot tā laika simboliku, dziedāt dziesmas, rakstīt literatūru, radīt mākslas darbus u.tt.,

Baltijas ceļš- cilvēku ķēde, kas strauji izvērās gar Baltijas valstu robežām, simbolizēja vienotību un solidaritāti starp Baltijas tautām. Tas parādīja, ka cilvēki vienoti stāv pretī Padomju okupācijai un cenšas panākt savu brīvību.

Baltijas ceļš ir kļuvis par simbolu cīņai par brīvību un vienotībai, ne tikai Baltijas valstīs, bet arī citur pasaulē, un tas ir ieguvis vietu ne tikai Baltijas valstu, bet arī pasaules vēstures lappusēs.

2004. gadā Latvija tika uzņemta Eiropas Savienībā un NATO, kas bija īpaši svarīgi Latvijas valsts drošībai.