# data[].attributes.headline
Frangi riik oli riik varakeskaegses Euroopas, mis tekkis aastal 482 Frangi riik asus tänapäevase Prantsusmaa territooriumil. Frangi riigis oli monarhia, seega oli koguaeg valitsejaks üks kuningas, seal räägiti ladina keelt ja peamine religioon oli katoliiklus. Frangi riigi lõpus jagunes riik komeks: Lääne-frangi riik, lõuna ehk keskriik ja ida-frangi riik. Frangi riik lõppes aastal 843, pärast Karl Suure surma.

# data[].attributes.subject
Frangi riik oli riik varakeskaegses Euroopas, mis tekkis aastal 482 Frangi riik asus tänapäevase Prantsusmaa territooriumil. Frangi riigis oli monarhia, seega oli koguaeg valitsejaks üks kuningas, seal räägiti ladina keelt ja peamine religioon oli katoliiklus. Frangi riigi lõpus jagunes riik komeks: Lääne-frangi riik, lõuna ehk keskriik ja ida-frangi riik. Frangi riik lõppes aastal 843, pärast Karl Suure surma.

# data[].attributes.headline
Saja-aastane sõda (1337–1453) oli sõda Prantsusmaa kuningriigi ja Inglismaa kuningriigi vahel, see tekkis sest Inglismaa kuninglikest abieludest tahtmine Prantsusmaa trooni järele. Aastal 1337 nõudis Prantsusmaa kuningas Philippe VI Akvitaaniat Inglismaa kuningalt Edward III-lt tagasi. Võideldi ka villatootmise pärast. Sõda ise oli pikk ja tasavägine. Prantslased lõpetasid sõja 1453 Castilloni lahinguga, kus inglased kaotasid 4000 meest.

# data[].attributes.subject
Saja-aastane sõda (1337–1453) oli sõda Prantsusmaa kuningriigi ja Inglismaa kuningriigi vahel, see tekkis sest Inglismaa kuninglikest abieludest tahtmine Prantsusmaa trooni järele. Aastal 1337 nõudis Prantsusmaa kuningas Philippe VI Akvitaaniat Inglismaa kuningalt Edward III-lt tagasi. Võideldi ka villatootmise pärast. Sõda ise oli pikk ja tasavägine. Prantslased lõpetasid sõja 1453 Castilloni lahinguga, kus inglased kaotasid 4000 meest.

# data[].attributes.headline
Bütsantsi riik 395–1453 tekkis Rooma keisririigi idaosa territooriumil selle jagunemise tagajärjel. Bütsantsi pealinnaks oli Konstantinoopol ja seal valitses autokraatia. Esimeseks Bütsantsi keisriks oli Constantinus Suur, kes tõi sinna Ladina keele, pärast  620 aastat hakati seal uuesti Kreeka keelt rääkima. Bütsantsi riik hõlmas endas kõiki vahemere äärseid riike, koos põhja-aafrikaga. Bütsantsi riik lõppes tänu kodusõdadele, mis tegid riigi nõrgaks ja hiljem vallutati ka riigi pealinn

# data[].attributes.subject
Bütsantsi riik 395–1453 tekkis Rooma keisririigi idaosa territooriumil selle jagunemise tagajärjel. Bütsantsi pealinnaks oli Konstantinoopol ja seal valitses autokraatia. Esimeseks Bütsantsi keisriks oli Constantinus Suur, kes tõi sinna Ladina keele, pärast  620 aastat hakati seal uuesti Kreeka keelt rääkima. Bütsantsi riik hõlmas endas kõiki vahemere äärseid riike, koos põhja-aafrikaga. Bütsantsi riik lõppes tänu kodusõdadele, mis tegid riigi nõrgaks ja hiljem vallutati ka riigi pealinn

# data[].attributes.body
Ajalooõpik 7.klassile 2 osa

https://et.wikipedia.org/wiki/Kesk-Frangi_riik

# data[].attributes.body
Viikingid olid skandinaavia meresõitjad, kes vallutasid paljusid tänapäeva riike nagu näiteks Inglismaa, Prantsusmaa, taani ning Eesti. Viikingid on tuntud eriti nende suurte laevade ja sarvedega mütisde tõttu. Viikingite vallutamise eripära seisnes selles, et nad läksid laevalt maha, rüüstasid ära ja siis kähku uuesti laeva peale tagasi. Selline stratreegia oli eriti hea, sest selleks ajaks kui Frangi riigi kunginas sai teada, et tema valdusi on rüüstatud, olid juba viikingid läinud

# data[].attributes.body
Ajalooõpik 7.klassile 2 osa

https://et.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCtsants#:~:text=B%C3%BCtsants%2C%20tuntud%20ka%20kui%20Ida,varasema%20nime%20(Byzantion)%20j%C3%A4rgi.

# data[].attributes.body
Ajalooõpik 7.klassile 2 osa

# data[].attributes.body
11. sajandil langes Inglismaa anglosakside kungingriik korduvalt võõramaiste sissetungijate ohvriks. Inglismaad vallutas Taani (1042-1066) ning tollel ajal valitsed Edward Usutunnistaja. Järgmine aeg kui keegi inglismaad ründas oli siis kui ründasid Normandialased Inglismaad ning Hastingsi lahingus sai Kuningas Harold ise surma, mille tõttu saigi Inglismaast Inglismaa-Normandia ühisriik

Inglismaa suhted Prantsusmaaga olid head nende uue Normandia kuninga tõttu ja tänu temale ja kuningasoo abielule laienesid Inglismaa alad veelgi rohkem.

# data[].attributes.body
Kui aga tuli uus Inglismaa kuningas, kelleks oli John Maata, siis tema valitsus ajal lagunes kogu Inglismaa ala Prantsusmaal ära, sest ta lihtsalt ei osanud kaitsta ning sõdadega Prantsusmaal kaasnes ka Suur vabaduskiri. Pärast seda kui vallutati ka London andis Inglismaa täielikult alla ning sellega see lõppes.

# data[].attributes.body
Ajalooõpik 7.klassile 1 osa

# data[].attributes.body
Ajalooõpik 7.klassile 1 osa

https://et.wikipedia.org/wiki/Saja-aastane_s%C3%B5da#:~:text=Saja%2Daastane%20s%C3%B5da%20(1337%E2%80%93,kuningriigi%20ja%20Inglismaa%20kuningriigi%20vahel.&text=S%C3%B5ja%20ajendas%20Inglismaa%20kuninglike%20abielude,oli%20peale%20Kapetingide%20pealiini%20(1328.

# data[].attributes.body
Viimane Karolingide soost kuningas suri 987. aastal ilma pärijateta. Esimeste Kapetingide domeen oli väga väike. Kapetingidel õnnestus siiski panna alus kuningavõimu tugevnemisele. Üheks oluliseks sammuks oli troonipärimisõiguse kindlustamine. Kadus ka suuraadlil võimalus troonipretendendilt ametissevalimise eest ulatuslikke järeleandmisi välja kaubelda.

# data[].attributes.headline
Prantsusmaa kuningad ja nende võimu suurenemine

# data[].attributes.subject
Prantsusmaa kuningad ja nende võimu suurenemine

# data[].attributes.body
Edukaim võimu laiendaja oli Philippe II Auguste (1180-1223), kes tänu abiellumispoliitikaga liitis krooni valdustega suured krahvkonnad ning võttis endale suure osa Inglismaa mandri osast. Tema valitsemine oli täiesti uskumatu, sest minu arust ei ole ükski valitseja temast parem olnud, sest tema ajal oskas ta väga hästi enda valdusi kaitsta ja riigis sees oli ka rahu ja kõigil oli rõõmus meel.

Philippe IV Ilus (1285-1314) sai aru, et hea mõte on hakata koguma makse ja uusi seadusi tegema, sest sellele annaksid alamad heakskiidu. Just nii juhtuski. Tuli kokku uus esinduskogu, mis nimetati generaalstaatideks ning nad olid väga rahul kuninga arvamusega ja nii oleksin mina, sest mis siis kui tänapäeval ei olekski makse. Mis oleks praegu maailmas toimumas? Igal asjal on ka omad halvad pooled. Nimelt hakkasid toimuma sõjad ja natukese aja pärast hakkasid inimesed kahtlema Philippe IV Ilusa meetodites. Tänu sellele, et ta oma viga heaks ei teinud, toimus saja-aastane sõda.

# data[].attributes.body
Ajalooõpik 7.klassile 1 osa