# data[].attributes.body
Skovsafari SMTTE Modellen

Sammenhæng: Gennem temaet natur og udeliv vil børnene få et indblik i naturen som nærmiljø og indblik i hvordan vi kan bruge naturen til fri leg og fantasi. Aktiviteterne har fokus på relationerne og børnenes sociale kompetence.

Målgruppen vil være 0.klasse (6-7år)

Mål: Følgende aktiviteter har som mål at lære børnene noget om naturen, lege med deres opmærksomhed og dyrke den naturlige nysgerrighed. Børnene skal også have kendskab til de primære og sekundære sanser. Jeg vil sætte rammer for at børnene opnår flow og mestring for nærmeste udviklingszone. Samt indre motivation til at færdes i naturen.

Tegn: Tegnet på at aktiviteten lykkes er, ved at observere børnenes udtryk. Om de fx udtrykker lyst til at komme ud uanset vejr og årstid. Om børnene flittigt bruger naturting i leg, byggeri og dekoration. Og om børnene navngiver, genkender og fortæller om dyr og planter, samt om børnene undersøger, stiller spørgsmål og ønsker at få mere at vide. Tegn kunne også være at børnene begynder at eksperimenterer med sten, pinde, jord, vand og vind.

Tiltag: Som pædagogisk assistent vil jeg gå foran barnet, jeg vil vælge rammer og aktiviteter for barnet for at indfri et pædagogisk mål. Jeg vil lære barnet om safari via læsning og vise billeder. Når vi skal på tur vil jeg virke som instruktør og rollemodel. Så vil jeg gå ved siden af barnet, her vil jeg give barnet plads til initiativ og medindflydelse samtidigt med, at jeg selv er aktiv, understøttende og inspirerende. Så vil jeg gå bag ved barnet: her overlader jeg det i vid udstrækning til barnet selv at vælge sted, aktivitet, tempo, rækkefølge og relationer. Det giver frirum til at udfolde lyst og spontanitet, tage ejerskab og opleve sig meningsfuldt involveret. For at opnå flow vil der være forståelige og brugbare rammer/regler samt minus forstyrrelser. For at barnet er i tryg i sin nærmeste udviklingszone, vil barnet gå hånd i hånd med en voksen indtil barnet kan klare opgaverne på egen hånd.

Evaluering: Under forløbet vil der blive dokumenteret og observeret om børnene giver udtryk for at de trives og er glade i deres grupper. Samt deres kendskab og nysgerrighed til naturen. Jeg vil benytte mig af planlægning skemaet som er i hæftet, som både er god som tjekkeliste inden vi skal på tur og så er den god til at øge det pædagogiske udbytte ved aktiviteten. når vi er tilbage på skolen, vil vi evaluere og justere alt efter børnenes oplevelser og læring.

# data[].attributes.headline
Søs, Jannie & Olavûr - Insekt hotel med børnehavebørn

# data[].attributes.subject
Søs, Jannie & Olavûr - Insekt hotel med børnehavebørn

# data[].attributes.headline
Nanna & Nadia - Krible krable tur med børnehavebørn

# data[].attributes.subject
Nanna & Nadia - Krible krable tur med børnehavebørn

# data[].attributes.body
Aktivitet krible krable dyr

Små børnegrupper 5-6 børn.

Alder: 5-6 år.

3 voksne.

Sammenhæng: at vi vil udvide deres horisont for insekter da vi arbejder med temaet smådyr i naturen.

Mål: Kendskab til de forskellige navne på vores mest almindelige smådyr i skoven.

Tegn:

1- Børnene skal kunne fordybe sig over smådyrene over et stykke tid. (da vi opbevarer dyrene i små forstørrelse glas bøtter med huller i).

2- Børnene bliver mere nysgerrig på dyrene og søger selv efter dyrene på vores udearealer.

3- Søger mere viden i bøger og på IPad samt undersøger dem under lup.

Tiltag:

1- De 3 voksne planlægger hele forløbet på et stuemøde hvor der uddelegeres aktivitetsposterne så alle ved hvem der står for hvad.

2- Vi sørger for at få noget materiale hjem fra naturvejledning Danmark.

3- Vi læser bøger om smådyr på stuen samt rim og remser og sanglege om krible krabledyr.

Evaluering:

for at ramme målene i den styrkede pædagogiske læreplan rammer vi:

Krop, sanser og bevægelse: børnene bliver udfordret på deres grov og finmotorik ved at kravle, gå rundt på vores varierede terræn i børnehaven og den nærliggende skov. Ved at bruge redskaber som fingergreb, pincetter, forstørrelsesglas. Og via sangen bruger vi også hele kroppen som muskler og led kommer i bevægelse.

Kommunikation og sprog: Ved at vi læser i bøgerne, rim og remser samt snakker og ser billeder af smådyrene vækker vi børnenes undren og nysgerrighed hvilket gør at der bliver spurgt ind til, lyttede til, og reflekteret over spørgsmål og billeder og via af det bliver deres sprog stimuleret.

Social udvikling: børnene indgår i små og store fællesskaber, opbygger nye relationer som understøtter deres sociale udvikling.

Alsidig personlig udvikling: via nysgerrig, opmærksomhed og selvoplevelsen kan udfordres, dette kan være med til at udvikle og tilgodese børnenes alsidige udvikling.

Natur og udeliv: her får børnene erfaring med de forskellige naturtyper og nogle er livsprosseser der findes i naturen.

Alt dette vil selvfølgelig blive dokumenteret via billeder, videoer, tegninger, fortællinger og på aulaopslag.

# data[].attributes.headline
Rikke - Balance og fantasi aktivitet med børnehavebørn

# data[].attributes.subject
Rikke - Balance og fantasi aktivitet med børnehavebørn

# data[].attributes.body
Målgruppe 3-4 år

Sammenhængen. Læreplanstema Krop, Sanser og Bevægelse.
Der skal være fokus, på hvordan vi udnytter naturen og kan bruge den som et redskab, der kan hjælpe med til at fremme udvikling, fantasi og motoriske færdigheder

Mål
At give børn en større viden til hvordan de kan bruge naturen, som et redskab i legene.

Inklusion.
Alle skal kunne føle sig inkluderet, og som en del af et fællesskab, dette ville jeg kunne gøre ved at lave mindre børnegrupper

Tiltag.
Ture i krattet, fokus motorik og fantasi. Teori Lev vygotsky NUZU. Winnie Dun Sansesystem, Mihaly Csikszentmihalyi Flow og primær og sekundær sanser.

Tegn.
At de selv tager initiativ til at komme ud. At de viser samme nysgerrighed på legepladsen. Har mere fantasi med ind over når vi er ude.

Evaluering.
Jeg ville spørger ind til børnene, om hvad de synes.
Derudover vi vil snakke indbyrdes de voksne, om der er noget som skal justeres hen ad vejen.

Aktiviteten.

Hvis jeg tager udgangspunkt i styrke børns nysgerrighed og fantasi i naturen, ville jeg gøre brug af krattet vi har en tæt på vores børnehus. Jeg ville have en mindre børnegruppe med på omkring 4-5 børn og det ville altid være de samme som kom med, første gang vi går igennem krattet ville jeg sætte gang i fantasien, ved at spørger om de kan se krokodillen ned i vandhullet, så længere ville jeg spøge om de ser elefanterne ude på marken, vi ville forstille os at vi var i en jungle, hvor vi også bliver udfordret motorisk.

Jeg har valgt denne aktivitet, da vi har mange børn som har brug for at blive udfordret motorisk og omkring de sanseindtryk de modtager. Vi ser at de har svært ved at fordybe sig i længere perioder, blive i lege og hurtigt bliver udmattet af at bruge kroppen.

uddybende teori

De primære sanser ville komme i brug, dette ville være muskle – led sansen da det er ujævnt underlag. Vestibulær sansen, da det er ligevægt, og de så skal forholde sig til hvor de placere sig.
den taktile sans, da det er forskellige overfalder de skal røre på.

De Sekunder sanser kommer i brug, dette ville mest være synssans, høresans og lugtesansen der ville komme i brug. Men der vil blive taget udgangspunkt i de primære.

Jeg vil benytte mig af Winnie Dunns teori omkring synsindtryk, da vi har børn med forskellige behov, og for at fremme deres udvikling, ville jeg kunne bruge hendes teori til at finde ud af hvor de skal stimuleres, så f.eks. et barn der kan have svært ved at fordybe sig, ville vi kalde for sensoren, de har brug struktur og genkendelighed, skal have hjælp til at strukturere inputs, trives i mindre grupper
hvor en sansesøger, ville have brug for stimuli på en strukturere måde, og dette skal gerne være hverdag, hjælp til at justere i de forskellige sanseinput, til forskel for sensoren har sansesøgeren brug mere stimuli end den har brug for ro
Jeg skal forbedre børnene, omkring den planlagt tur. Det er vigtig at der er forudsigelser, for børn som får mange sanseinputs på en dag, så jeg som voksen kan hjælpe med at sikre at børnene ikke bliver overstimuleret.

Jeg ville indtænke Lev Vygotskys teori om nærmeste udviklings zone, Da jeg skal sikre at alle børnene befinder sig i udviklingszone, og derfor er trygge nok til at være en del af aktiviteten. Da vi er en mindre gruppe, ville der være et større mulighed for den voksne til at kunne hjælpe og guide, de børn som kan have svært eller er usikre.

Jeg vil bruge flow teori af Csikszentmihalyi
da jeg skal have fokus på nogle  realistiske mål for aktiviteten
Ville have noget løbene feedback, for den målgruppe jeg er sammen med.
Jeg skal være opmærksom på hvilke krav, udfordringer der vil forekomme igennem aktiviteten, for at sikre at alle børnene tilpas udfordret og motiveret.
Jeg skal have nogle tydelige regler og remmer, og mindske udefra forstyrrelser.

æreplanstema Krop, Sanser og Bevægelse.
Der skal være fokus, på hvordan vi udnytter natu

# data[].attributes.body
I læringsstilsmodel fra Dunn og Dunn

Vi tager højde for temperaturen, ift. barnet bliver klædt ordentligt på

Vi gør det i dagslys, da vi skal undersøge noget i skovbunden.

Lyd, der er "højt til loftet"

Struktur, vi er opmærksom på at nogle børn har brug for mere struktur, og faste rammer og andre bedre kan klare det mere spontane.

Vi er tre personale til 6 børn, så vi deler os i mindre grupper for at tage hensyn til dem der har brug for dette.

Bevægelse, styrke muskel led sansen, stimulerer både fin og grovmotorikken.

Tid, efter morgensamling da børnene er frisk og oplagt på det tidspunkt, vi tager madpakker med og spiser i skoven.

Formålet med aktiviteten

Piaget, vores målgruppe hører under den præoperationelle periode, hvor at barnet er i stand til at danne forestillingsbilleder, de udvikler fantasien i takt med den logiske sans.

Assimilativ læring tilføjer læring til allerede eksisterende "skuffer/skema" f.eks. at sneglen afgiver slim hvis du tager den op i hånden, den kan være kold og fugtig.

Akkomodativ læring barnet skal danne ny eller omrokerer i deres "skuffer/skema" for at tilegne ny viden.

f.eks. hvordan bevæger sneglen sig, da den ingen ben har. de kan observere sneglen, vi kan finde en film på ipad/computer, her kan barnet se at sneglen bevæger sig som en regnorm.

# data[].attributes.body
Aktiviteten skal foregå ude i skoven, som ligger lige ved siden af vuggestuen. Det er lunt i vejret, og vi har alle sammen sandaler på.

Aktiviteten skal foregå om formiddagen, da vi oplever at børnene tager oplevelsen med sig videre i gennem hele dagen. De refererer ofte til aktiviteten resten af dagen - også dagene efter.

Rammerne er sat, ved at det er tiden vi kommer afsted på og til den tid vi skal være tilbage til frokost.

Vores formål er at vi skal mærke naturen, og stimulere sanserne.

Man kan sagtens lave aktiviteten med en større børnegruppe, men det vil altid være mest optimalt at gøre det med en mindre børnegruppe. Da man på den måde bedre kan støtte op om, motivere, se det enkelte barn og hjælpe barnet indenfor nærmeste udviklingszone.

Vi ved ikke hvor meget børnene har været vant til, at bruge deres taktilsans i forhold til at det kan være uvante underlag som vi prøver at få dem til at betræde.

# data[].attributes.body
Vi vil gerne have at børnene mærker de forskellige underlag, som naturen kan indeholde. Vi vil også gerne stimulere både deres primære og sekundære sanser.

Barnet skal have hands-on oplevelser i sansning. Det vil vi gøre ved at føle og røre, ved de mange forskellige underlag som naturen i skoven rummer.

# data[].attributes.body
Dagen starter ud med, at vi på stuen mangler 2 børn ud af 11. Derfor beslutter vi at prøve at lave aktiviteten med de resterende 9 børn her første gang, sammen med de 3 voksne på stuen.

Vi starter med at samle alle børnene til samling. Vi sidder i en rundkreds på gulvet. Vi har en lille grøn kuffert stående inde i midten. Inden samlingen har vi lagt 3 forskellige naturting ned i den. En grankogle, nogle blade og lidt mos. Til samlingen snakker vi om, at vi skal på tur i skoven. Ude i skoven skal vi alle sammen have bare tær, og vi skal prøve at gå på nogle forskellige ting for at mærke hvordan det føles. Vi åbner for kufferten, og snakker om hvad der er i den. Vi fortæller at alle tingene er noget, vi skal prøve at gå på derude - vi vælger at feed forward, for at forbedrede nogle af de mere forsigtige børn på hvad det er vi skal. Bagefter går vi ud i garderoben - alle sammen på en gang. Det gør vi da vi kun skal have sandaler på. Fordi vi ved at de fleste selv kan tage sandaler på, og at resten er gode til at hjælpe hinanden.

Når vi når over til skoven, ser vi hvad der først fanger deres opmærksomhed. Vi vil opføre dem til at tage skoene af, og mærke underlaget med deres fødder.

Vi vil være rollemodeller ved selv at tage skoene af. Vi vil gå foran barnet, for at støtte dem i zonen for nærmeste udvikling (Vygotsky). Vi håber at de fleste børn, har en indre motivation for at prøve at gå på forskellige underlag. Men hvis barnet ikke har det, vil vi som ydre motivation gå ind og prøve at opfordre barnet til at prøve. Hvis det ikke lykkedes vil vi bruge en pædagogisk bagdør, som er at de så kan røre ved de forskellige materialer med hænder i stedet for fødder.

Hvis vi ikke formår at få børnene til at tage skoene af, eller røre ved materialerne kommer barnet stadig i mål med aktiviteten. Det gør det fordi at målet er at stimulere sanserne, og ved bare at bevæge sig rundt på forskellige underlag under aktiviteten vil vi stimulere muskel-led-, vestibulær-, syns-, høre- og lugtesans.

# data[].attributes.attachment_link.title
Powerpoint skabelon - SMTTE-model (1) (1)