# data[].attributes.body
1.      Hvilke behov dækker teknologien?

-          Hvornår er borger aktiv og stillesiddende/liggende.

-          Overblik over borgerens døgnrytme fx en sovende hele dagen der vandrer hele natten.

2.      Hvilken patientgruppe er teknologien til?

-          En der sover hele dagen vandrer hele natten, er udadreagerende, vredladen, eller anden grund til at kunne finde ud af hvorfor borger agerer som de gør.

-          En der er meget aktiv og har brug for hjælp til skærmning.

3.      Understøtter teknologien borgerens behov i forhold til livskvalitet?

-          Ja, den kan finde ud af om borger er A- eller B-menneske.

-          Kunne hjælpe borger med at vende soverutine, så de kan deltage i aktiviteter om dagen.

4.      Hvordan sikres implementeringen af teknologien?

-          Informere kolleger om hvorfor den sidder der.

5.      Hvilke etiske overvejelser skal der skabes ift. borgeren/ patienten, når teknologien anvendes?

-          At borgers bevægelser bliver sporet.

6.      Erstatter teknologien menneskelig omsorg?

-          Nej

# data[].attributes.body
1.      Hvordan opleves dens funktionalitet og brugervenlighed? (vurderingsparametre ift. ydeevne og holdbarhed samt driftsikkerhed og præcision)

-          Den er præcis, borger skal ikke gøre noget aktivt.

-          Den kan sidde i 7 dage og plaster skiftes efter 4 dage.

-          Den trækker en rapport efter de 7 dage.

2.      Hvilke fordele og ulemper er der ved teknologien?

-          Man kan lære borgerens døgnrytme at kende

-          Gene af plaster, evt. tryk når borger ligger, kan falde af og blive væk (kan ikke spores).

3.      Hvor meget vejledning og undervisning, skal der til for den enkelte medarbejder kan anvende teknologien?

-          Der medfølger et stykke papir med login, hvor medarbejder kan komme ind på en database.

# data[].attributes.body
1.      Hvilke problemer og belastninger for et fysisk og psykisk arbejdsmiljø – erstatter teknologien?

-          Finde årsag til vandring om natten eller hvorfor borger er udadreagerende eller vredladen eller hvis borger er meget aktiv.

2.      Har både medarbejderne og ledelsen indflydelse på valg af teknologien?

-          Ja, for der skal søges om den. Kommune laver abonnement med et par plejecentre som så kan få døgnrytmesensoren.

# data[].attributes.body
En borger sover hele dagen i sin lænestol og  vandrer om natten.
Borger går rastløst rundt, personalet forsøger at få borger i seng, men borger kan ikke finde ro.
Personale snakker til et møde om borger og aftaler at afprøve døgnrytmesensoren. (Malene)

2 (Diyana og Henrik) kolleger sidder på kontoret hvor 1 (Kathrine) fra Demos kommer.
Medarbejder fra Demos, fortæller om døgnrytmesensoren:
- Sensor med plaster 7 dage skiftes efter 4 dage.
- Sidder på ryggen.
- Login til databasen
- Registrerer stå, sidde og ligge, aktivitet.

# data[].attributes.body
1.      Hvor meget koster teknologien? Og implementeringen?

-          Et abonnement koster 19.000 kr. for 50 døgnrytmeoptagelser svarende til 380 kr pr optagelse.

2.      Medarbejder oplæring og uddannelse?

-          Under abonnement

3.      Vedligeholdelse af teknologien?

-          Ingen

4.      Bruges teknologien som tids- og ressource besparelse?

-          Ja, da man kan finde årsagen til uro.

5.      Hvor meget tid kan der spares på en ydelse, når teknologien hjælper til?

·       Frigiver det tid til borgeren til andre ydelser?

-          Ja, hvis borgeren får hjælp til at vende døgnrytmen, så kan medarbejderne bruge tiden til omsorg bl.a.