# data[].attributes.headline
Hver gruppe får en demensform, som I sætter jer ind i. I kan for eksempel beskrive symptomer, påvirkning af funktionsevne, hvordan har borgeren behov for støtte og omsorg, hvad der kan være svært. Måske har I eksempler fra jeres praktik, som I kan koble på den viden I finder.

# data[].attributes.subject
Hver gruppe får en demensform, som I sætter jer ind i. I kan for eksempel beskrive symptomer, påvirkning af funktionsevne, hvordan har borgeren behov for støtte og omsorg, hvad der kan være svært. Måske har I eksempler fra jeres praktik, som I kan koble på den viden I finder.

# data[].attributes.body
Frontotemporal demens kaldes også for frontallapsdemens og pandelapsdemens. Det er betegnelsen for gruppen af demenssygdomme, der påvirker frontallapperne (pandelapperne) og/eller den forreste del af tindingelapperne.

Frontotemporal demens (ofte forkortet FTD) hører til gruppen af fremadskridende demenssygdomme, eller såkaldt neurodegenerative sygdomme, sammen med Alzheimers sygdom og Lewy body demens. Det er sygdomme, hvor bestemte typer af hjerneceller går til grunde, så der sker en gradvis nedbrydning af hjernens neuroner og funktioner.

Frontotemporal demens viser sig i form af gradvist tiltagende ændringer i personlighed, adfærd og/eller sprog og adskiller sig fra Alzheimers sygdom blandt andet ved, at indlæring og hukommelse kan være intakt langt hen i sygdomsforløbet.

# data[].attributes.headline
Frontotemporal demens kan opdeles i tre undertyper:

# data[].attributes.subject
Frontotemporal demens kan opdeles i tre undertyper:

# data[].attributes.body
En adfærdsvariant af sygdommen, der er domineret af ændringer i adfærd og personlighed.

En variant med tiltagende udtynding af ordforråd og almen viden (semantisk demens).

En variant med tiltagende forstyrrelser i tale og sprogproduktion (progressiv ikke-flydende afasi).

I praksis ses der et glidende overlap mellem de tre subtyper, hvilket reflekterer en stor individuel variation i, hvilke hjerneområder der er ramt.

Alle FTD-sygdomme er fremadskridende og ender med svær demens. Der kan være forløb fra få år til op mod 12-15 år.

Frontotemporal demens starter ofte tidligere end de øvrige demenssygdomme, typisk når patienterne er mellem 55 og 65 år, men det kan også ske tidligere.

# data[].attributes.body
En demensdiagnose forudsætter, at den kognitive svækkelse har et omfang, så praktiske aktiviteter i hverdagen påvirkes.

Basal ADL omfatter færdigheder som

personlig hygiejne,

påklædning,

spisning,

toiletbesøg

socialt

Instrumentel ADL vedrører mere komplekse færdigheder som:

indkøb,

madlavning,

brug af transportmidler,

telefon og computer,

håndtering af økonomi,

bilkørsel

Den praktiske funktionsevne kan vurderes ved at spørge til forløbet af en typisk dag og om eventuelt behov for hjælp. Oplysninger fra pårørende eller fra andre, der kender patienten godt, er ofte værdifulde her.

# data[].attributes.body
udvikler sig langsomt

forstyrrelser i adfærd og personlighed

mister hæmninger

bliver impulsdrevet

bruger grove ord og fornærmelser

apatisk

hyperaktiv

mister interessen for personlig hygiejne

sproget påvirkes tidligt i forløbet

hukommelsen er relativ god til sent i forløbet

problemer med at overskue opgaver

koncentrationsbesvær og problemer med at overskue og planlægge opgaver

# data[].attributes.body
Der findes ikke lægemidler, der kan påvirke sygdomsprocesserne bag frontotemporal demens eller helbrede sygdommen. Behandlingen består primært i ikke-medicinske tiltag kombineret med rådgivning og støtte til pårørende.

# data[].attributes.headline
Hvordan udvikler frontotemporal demens sig?

# data[].attributes.subject
Hvordan udvikler frontotemporal demens sig?

# data[].attributes.body
Hos personer med frontotemporal demens svækkes de sociale færdigheder, den syge mister sine tidligere interesser og udviser ligegyldighed over for andre mennesker og mister fornemmelsen for sociale normer. Ofte opstår der koncentrationsbesvær og problemer med at overskue og planlægge opgaver.

# data[].attributes.headline
Hvordan har borgeren behov for støtte og omsorg?

# data[].attributes.subject
Hvordan har borgeren behov for støtte og omsorg?

# data[].attributes.body
Personcentreret omsorg

Ernæring

Forebyggelse af fald

Ufrivillig vandladning

Tryksår

Delirium

Mund- og tandstatus

Forflytning¨Forstoppelse

Smerter

Palliation

Til en meningsfuldt oplevelse af hverdagen:

• Marte Meo metoden

Marte Meo-metoden fokuserer på relationen mellem mennesket med demens og omgivelserne, og fokus flyttes derfor fra det enkelte menneske til de sociale processer. Metoden kan via videooptagelser være med til at synliggøre de elementer i samspillet, der kan være identitetsbevarende for en person med demens.

-fokuserer på det, der lykkes

- forebygger vold og trusler

- er konkret og løsningorientering

- handler om samspil mellem mennesker

- er videobaseret

• Musik
• Musikterapi
• Reminiscens

Mennesker med demens, som langsomt mister deres identitet, kan have stor glæde af at fokusere på livsminder og erindringer fra de tidlige leveår. I reminiscens-metoden arbejdes med såkaldte triggere, dvs. fysiske genstande, der kan åbne op for minder og erindringer hos personer med demens.

• Kommunikation

Hvad skal du helst ikke gøre når du taler med en person med demens?

Undgå metaforer, ironi og sarkasme. Formuler dig kort. Undgå lange, indviklede sætninger i et abstrakt sprog. Giv plads til pauser og stilhed, så personen med demens får ro til at svare.

https://videnscenterfordemens.dk/da/pleje-og-omsorg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I takt med at demenssygdommen skrider frem, får personer med demens ofte større og større behov for hjælp til at varetage egne fysiske behov, som fx personlig hygiejne, toiletbesøg, spise og drikke.

De kognitive vanskeligheder kan give store problemer med at opretholde et godt fysisk helbred. Handleevne og dømmekraft kan være ramt, så personen ikke selv kan reagere hensigtsmæssigt på problemerne, og der kan være vanskeligheder med at kommunikere ubehag som fx smerter til omgivelserne. Den rette pleje og omsorg har stor betydning for, at personen kan bevare sundhed og fysisk velvære.

en øget forekomst af demens blandt ældre med kroniske sygdomme, som fx diabetes og hjerte-kar-sygdomme, og mennesker med demens har generelt en øget risiko for at få infektioner. Mennesker med demens er altså udsatte for at være eller blive fysisk syge. Samtidigt har personer med demens vanskeligt ved at kommunikere til omgivelserne, når de har det dårligt, fx når de har smerter.

Det er derfor vigtigt, at omsorgsgivere ved, hvordan de observerer tegn på fysisk ubehag eller sygdom hos mennesker med demens, og hvordan de kan hjælpe på den bedste måde.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjælp og støtte til den fysiske pleje og omsorg spænder fra indsatsen i det tidlige sygdomsforløb, hvor demensdiagnosen bliver stillet, og hvor der kan være behov for at forebygge eller afhjælpe helbredsmæssige problemer, til pleje og omsorg i livets sidste fase, som primært retter sig mod at lindre ubehag.

# data[].attributes.body
Symptomer
udvikler sig langsomt

forstyrrelser i adfærd og personlighed

mister hæmninger

bliver impulsdrevet

bruger grove ord og fornærmelser

apatisk

hyperaktiv

mister interessen for personlig hygiejne

sproget påvirkes tidligt i forløbet

hukommelsen er relativ god til sent i forløbet

problemer med at overskue opgaver

koncentrationsbesvær og problemer med at overskue og planlægge opgaver