# data[].attributes.body
Guifré el Pilós va unificar diversos comtats (Barcelona, Girona, Besalú, Osona) sota el seu control, consolidant el poder comtal i millorant la defensa i administració del territori.

Guifré el Pilós va fundar una línia de governants que va seguir ampliant els límits dels comtats i gestionant-los, creant així les condicions per a una estructura política més unificada i cohesionada.

# data[].attributes.body
Ramon Berenguer IV: Comte de Barcelona (1131-1162).

Peronella d'Aragó: Filla del rei Ramir II d'Aragó.

# data[].attributes.body
Data: 11 d'agost de 1137.

Lloc: Barbastre, Osca.

Detalls de l'Acord: Ramon Berenguer IV es va casar amb Peronella, que només tenia un any en aquell moment. Aquest matrimoni va ser un acord polític per unir els territoris d'Aragó i el Comtat de Barcelona.

Conseqüències: Ramon Berenguer IV va assumir el control d'Aragó en nom de Peronella, consolidant així els territoris i establint les bases per a la futura Corona d'Aragó.

# data[].attributes.body
Ramir II d'Aragó: Pare de Peronella, conegut com "el Monjo" perquè havia estat monjo abans de convertir-se en rei.

Ramon Berenguer IV: Comte de Barcelona, conegut per la seva habilitat política i militar.

# data[].attributes.body
Van acordar en l’any 1137 casament entre Ramos Berenguer IV i Peronella la van posposar fins que Peronella complís 14 anys i en aquell temps Ramon Berenguer tenia 37 anys el casament no es va produir fins que l’any 1150.

Amb el seu matrimoni van tindre 5 fills:

· Alfons II

· San Pedro de Vilamajor

· Sant Celoni

# data[].attributes.body
Se sap que Peronella va ser enterrada en l'antiga catedral romànica, en la qual es va construir entre els segles XIII i XV l'actual catedral gòtica de Barcelona.

Renúncia al Tron: Ramir II, que havia estat monjo abans de convertir-se en rei, va decidir retirar-se a un monestir després d'assegurar la continuïtat de la dinastia a través del matrimoni de la seva filla Peronella amb Ramon Berenguer IV.

Ramon Berenguer IV va rebre el títol de "Príncep d'Aragó" i es va convertir en el governant de facto del regne. Aquest títol reflectia el seu paper com a consort de Peronella i la seva autoritat en el govern del regne.

# data[].attributes.body
Unificació: La unió d'Aragó i el Comtat de Barcelona sota un mateix governant va marcar l'inici de la Corona d'Aragó.

Expansió Territorial: Aquesta unió va permetre una expansió territorial significativa, incloent la reconquesta de territoris musulmans a la Península Ibèrica.

Influència Política: La Corona d'Aragó es va convertir en una de les potències més importants de l'Edat Mitjana a Europa, amb una influència que es va estendre pel Mediterrani.

# data[].attributes.body
Cultura: La unió d'aquests territoris també va tenir un impacte cultural, juntnt tradicions i costums de les dues regions.

Política: La Corona d'Aragó es va convertir en un model de govern feudal i centralitzat, amb una estructura administrativa avançada per a la seva època.

# data[].attributes.body
La Corona d'Aragó va ser una entitat política medieval que va existir des del segle XII fins al segle XVIII. Es va formar a partir de la unió dinàstica del Comtat de Barcelona i el Regne d'Aragó, i amb el temps es va expandir per incloure altres territoris a la Península Ibèrica i el Mediterrani.

# data[].attributes.body
Data: Ramon Berenguer IV va morir el 6 d'agost de 1162.

Lloc: Va morir a Borgo San Dalmazzo, al Piemont italià.

Causa de la Mort: Ramon Berenguer IV va morir durant una campanya militar a Itàlia. Estava lluitant contra la ciutat de Torí quan va emmalaltir i va morir.

Conseqüències: La seva mort va deixar Peronella com l'única governant de la Corona d'Aragó.

# data[].attributes.body
Data: Peronella va morir a l'octubre de 1173.

Lloc: Va morir a Barcelona.

Causa de la Mort: No hi ha registres específics sobre la causa de la seva mort, però se sap que va morir a Barcelona, on havia residit durant gran part de la seva vida.

Conseqüències: Després de la mort de Peronella, el seu fill Alfons II va assumir el tron de la Corona d'Aragó.

# data[].attributes.body
732: Els francs, liderats per Carles Martell, van guanyar als musulmans a la batalla de Poitiers, aturant-los al nord.

801: Lluís el Pietós, fill de Carlemany, va conquerir Barcelona i la va afegir al seu imperi.

Segle IX: Els francs van crear la Marca Hispànica, una zona amb diferents comtats per defensar-se dels musulmans.

# data[].attributes.body
Els reis francs posaven comtes per governar, però tots depenien de l’imperi.

Els francs van portar el feudalisme, un sistema on els nobles donaven terres als cavallers perquè els protegissin.

A poc a poc, aquests comtes es van anar fent més independents.

# data[].attributes.body
Els comtes eren designats pel rei franc, i el territori tenia un paper de frontera defensiva contra els musulmans d’Al-Àndalus.

Es va introduir el feudalisme carolingi, amb la concessió de terres a cavallers i nobles a canvi de suport militar.

La influència franca es va notar en l’arquitectura, la cultura i l’organització política.

# data[].attributes.body
Els comtats catalans no formaven un únic país, sinó que cada comte governava el seu territori.

La Marca Hispànica no era un regne unificat, sinó una xarxa de comtats semiautònoms sota domini franc.

El nom "Marca Hispànica" vol dir “frontera d’Hispània” i servia per separar els francs dels musulmans.

Els francs van construir moltes fortaleses, i algunes encara es poden visitar avui, com el Castell de Cardona.

A diferència d’altres llocs de l’imperi franc, aquí els comtes no tenien tant poder, ja que depenien directament del rei de França.

# data[].attributes.body
1. 878: Guifré el Pilós es converteix en comte de Barcelona i inicia una dinastia familiar.

2. 897: Guifré mor i els seus fills hereten el comtat, trencant amb la norma de nomenament franc.

3. 985: Barcelona és atacada i saquejada per Almansor, líder musulmà.

4. 988: El comte Borrell II es nega a seguir obeint el rei franc després de l’atac, i Catalunya es comença a governar sola.

# data[].attributes.body
1. Barcelona es converteix en el centre polític i econòmic dels comtats catalans.

2. Els comtes de Barcelona es fan cada cop més poderosos i deixen de dependre de França.

3. Es comença a construir una societat feudal, on els senyors nobles tenen terres i els camperols treballen per a ells a canvi de protecció.

# data[].attributes.body
1. L’Imperi Carolingi va organitzar els territoris en comtats, cadascun governat per un comte designat pel rei franc.

2. Els comtes havien de defensar el territori dels musulmans i recaptar impostos per enviar-los a l’imperi.

3. Es construeixen castells, torres de vigilància i muralles per protegir les ciutats dels atacs.

4. Es desenvolupa el feudalisme, un sistema on els senyors donen terres als cavallers perquè els protegeixin.

# data[].attributes.body
La llegenda diu que la senyera catalana va néixer quan el rei franc va mullar els dits a la sang de Guifré i va dibuixar quatre barres vermelles sobre un escut daurat.

L’atac d’Almansor va ser tan brutal que Barcelona va trigar dècades a recuperar-se.

Tot i que Borrell II va deixar de seguir França, Catalunya no era oficialment independent encara.

# data[].attributes.body
1. Catalunya i Aragó s’uneixen i junts comencen a expandir-se pel Mediterrani.

2. Els comtes de Barcelona ja no són només comtes, sinó també prínceps d’Aragó.

# data[].attributes.body
1. Peronella d’Aragó només tenia 1 any quan es va prometre amb Ramon Berenguer IV.

2. Els comtes catalans tenien també títols a França, com el Ducat de Provença.

3. La Corona d’Aragó va ser una de les potències més fortes del Mediterrani.

# data[].attributes.body
1283: El rei Pere II el Gran crea les Corts Catalanes, una assemblea on els nobles, el clergat i els burgesos poden aprovar lleis.

1359: Es funda la Generalitat de Catalunya per gestionar els impostos i les lleis aprovades per les Corts.

1412: Amb el Compromís de Casp, Ferran I de Trastàmara es converteix en rei d’Aragó i Catalunya, però ha de respectar les seves institucions.

# data[].attributes.body
Catalunya té un dels sistemes polítics més avançats d’Europa, on el rei no podia fer el que volia sense permís de les Corts.

La Generalitat es converteix en una institució important per administrar el país.

# data[].attributes.body
1. La Generalitat no era un govern modern, però ja gestionava lleis i impostos.

2. Les Corts Catalanes van ser de les primeres institucions parlamentàries d’Europa.

3. El rei no podia aprovar nous impostos sense permís de les Corts.

# data[].attributes.body
1. 1035: Ramon Berenguer I uneix diversos comtats i converteix Barcelona en la capital dels comtats catalans.

2. 1137: Ramon Berenguer IV es casa amb Peronella d’Aragó, unint Catalunya i Aragó i creant la Corona d’Aragó.

3. Segle XII: Els comtes catalans conquereixen Tarragona, Lleida i Tortosa als musulmans.