# data[].attributes.body
Čatokvas konference Jūrmalā

ASV un PSRS sabiedrības pārstāvju tikšanās konference

Norisinājās Dzintaru koncertzālē

No 15. līdz 20. septembrim

Konferencē piedalījās ap 2 tūkst. ASV un PSRS pārstāvju

Tajā tika runāts par dažādiem līgumiem, starptautiskajām attiecībām

Šoku konferencē radīja tas, ka ASV prezidenta vecākais konsultants Padomju Savienības jautājumos Džeks Metloks skaidrā latviešu valodā paziņoja, ka ASV joprojām neatzīst Latvijas inkorporāciju Padomju Savienībā.

Džeks Metloks - viens no pirmajiem starptautiski pazīstamajiem diplomātiem, kurš iestājies PAR Latvijas neatkarību.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1986.gada 15.septembrī Jūrmalā sākās Čatokvas konference, kurā ASV prezidenta vecākais konsultants Padomju Savienības jautājumos Džeks Metloks skaidrā latviešu valodā paziņoja, ka ASV joprojām neatzīst Latvijas inkorporāciju Padomju Savienībā.

Džeks Metloks paziņoja:
"Mēs - amerikāņi un krievi, esam viesi Jūsu zemē".
Metloks sniedza padziļinātu ieskatu par Padomju okupāciju Latvijā un apšaubīja Padomju varas leģitimitāti.

Šis paziņojums, protams, netika uztvērts ar sajūsmu Latvijas okupējušo padomju funkcionāru pusē un tam sekoja daudzi nosodījumi padomju presē. Arī latviešu valodā. Iestādēs un uzņēmumos tika sasauktas sapulces, kurās "Latvijas darbaļaudis un inteliģence nosodīja ASV iejaukšanos PSRS iekšējās lietās", piemēram, tādu sasauca arī Latvijas Universitātē padomju funkcionārs Andrejs Panteļejevs.

Savukārt, nākamajā gadā (1987. g.) R. Reigans iecēla labi PSRS situāciju pārsznošo (savu diplomāta karjeru Krievijā (ar pārtraukumiem) Metloks bija uzsācis jau 1961. gadā) Dž. Metloku par vēstnieku PSRS.

***

Čatokvas konference Jūrmalā (angļu: Chautauqua conference in Jurmala) bija ASV-PSRS sabiedrības pārstāvju tikšanās konference, kas norisinājās Jūrmalā 1986. gadā no 15. līdz 20. septembrim. Tā iezīmēja jaunas vēsmas Padomju Savienības politikā, kā arī ir saistām ar Trešās atmodas procesa aizsākumiem Latvijas PSR.

Astoņdesmitajos gados starp Padomju Savienību un ASV notikās virkne konferenču divpusējo attiecību jautājumos. Viena no šādu konferenču sērijām bija Čatokvas konferences, kuras norisinājās no 1985. līdz 1989. gadam. Savu nosaukumu konferences ieguva no Čatokvas institūta, kas kopā ar D. Eizenhauera Starptautisko attiecību institūtu sponsorēja un rīkoja konferences.

Pirmā konference 1985. gadā notika Čatokvas institūtā, otrā 1986. gadā notika Jūrmalā, tad 1987. gadā atkal Čatokvā, 1988. gadā Tbilisī un noslēdzošā konference 1989. gadā notika Pitsburgas universitātē.

Čatokvas konference Jūrmalā 1986. gadā norisinājās Dzintaru koncertzālē no 15. līdz 20. septembrim. Norises vietu bija piedāvājusi padomju puse, jo cerēja tādējādi nostiprināt poazīciju, ka Latvijas okupāciju ASV atzīst.. Konferencē piedalījās ap diviem tūkstošiem ASV un PSRS pārstāvju, starp kuriem bija ne tikai valsts amatpersonas un diplomāti, bet arī daudzi sabiedriskie darbinieki. Divsimt piecdesmit ASV pārstāvju starpā bija Sjūzena Eizenhauere un vairāki ievērojami ASV politiķi, diplomāti, žurnālisti. Pēc aktīvā trimdas latviešu organizatora un vēlākā Saeimas deputāta Aristida Lamberga iniciatīvas konferencē varēja piedalīties arī latviešu delegācija, kura sastāvēja no desmit Amerikas Latviešu apvienības biedriem, starp kuriem bija arī Ojārs Kalniņš, Inta Siliņa un citi trimdas latvieši. Vietējie iedzīvotāji, kuri varēja piedalīties konferences darbā, bija pārbaudīti un lojāli Padomju režīmam, tomēr pašas konferences norise visai plaši un objektīvi tika atspoguļota Latvijas Televīzijā. Krietni īsākas un skopākas pārraides par konferences norisi tika atspoguļotas arī Padomju Savienības televīzijas kanālos. Plašu atspoguļojumu konference guva pasaules medijos. ASV pārstāvji sēžu starplaikos devās arī tuvākajā konferences norises apkārtnē, kur uzrunāja vietējos.

Konference bija iecerēta kā sabiedrisko darbinieku tikšanās, tomēr tajā tika runāts par dažādiem līgumiem, starptautiskajām attiecībām, lai arī tāds nebija konferences mērķis. Konferences laikā izcēlās vairāki incidenti, pirmkārt, saistībā ar VDK aizturēto amerikāņu žurnālistu Nikolasu Daņilovu, otrkārt, trimdas latviešu organizācija vērsa uzmanību uz Latvijas okupācijas problēmu. Viņi izmantoja arī Latvijas karodziņus, kurus gan viņiem atņēma Latvijas okupācijas iestāžu vietējie drošības darbinieki.

Šoku konferencē radīja ASV prezidenta vecākā konsultanta Padomju Savienības jautājumos Džeka Metloka paziņojums, kuru viņš nolasīja skaidrā latviešu valodā, par to, ka ASV joprojām neatzīst Latvijas inkorporāciju Padomju Savienībā. Tas kļuva par nozīmīgu signālu latviešu nacionālās pašapziņas modināšanā. "Perestroikas" sākumā Džeks Metloks bija viens no pirmajiem starptautiski pazīstamajiem diplomātiem, kurš iestājies par Latvijas neatkarību.

Saistītās, pieminētās personas - Anatolijs Gorbunovs, Andrejs Cīrulis, Aivars Markots, Ināra Egle, Aivars Pastalnieks, Elita Veidemane, Boriss Koļesņikovs, Māris Bērsons, Ojārs Lūsis, Jānis Īslīcis, Aristids Lambergs, Ojārs Kalniņš, Jānis Īslīcis, Irina Semeņuta, Vitālijs Stīpnieks, Pēteris Bankovskis, Anda Rožukalne, Anda Klotiņa, Lauris Filics, ....

Raksti

# data[].attributes.attachment_link.description
1986.gada 15.septembrī Jūrmalā sākās Čatokvas konference, kurā ASV prezidenta vecākais konsultants Padomju Savienības jautājumos Džeks Metloks skaidrā latviešu valodā paziņoja, ka ASV joprojām neatzīst Latvijas inkorporāciju Padomju Savienībā. Džeks Metloks paziņoja: "Mēs - amerikāņi un krievi, esam viesi Jūsu zemē". Metloks sniedza padziļinātu ieskatu par Padomju okupāciju Latvijā un apšaubīja Padomju varas leģitimitāti.

# data[].attributes.body
Helsinki-86

Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupa

dibināja 1986. gada jūnijā Liepājā Linards Grantiņš, Raimonds Bitenieks un Mārtiņš Bariss

mērķis - sekot, kā tiek ievērotas latviešu tautas ekonomiskās, kultūras un indivīda tiesības.

1987. gada 23. augusts – notiek Helsinki-86 organizēts Molotova-Ribentropa pakta gadadienai veltīts protesta mītiņš pie Brīvības pieminekļa Rīgā.

Milicija piekauj un arestē demonstrantus.

Linards Grantiņš - latviešu disidents un sabiedriskais darbinieks, viens no organizācijas Helsinki-86 dibinātājiem.

Raimonds Bitenieks - viens no Trešās atmodas aizsācējas kustības Helsinki-86 dibinātājiem.

Mārtiņš Bariss - viens no Helsinki-86 dibinātājiem, kurš 1988.gadā vadīja šīs organizācijas Liepājas grupu.

# data[].attributes.body
Mītiņš pret metro celtniecību Rīgā

1988. gada 27. aprīlis

Arkādijas parkā notiek Vides aizsardzības kluba mītiņš pret metro celtniecību Rīgā

Piedalās ap 10 000 cilvēku

Pirmais atmodas laika masu pasākums, kam milicija nelika šķēršļus, kaut arī oficiāli nebija atļauts un vēl dažus gadus iepriekš VAK būtu pasludināta par pretpadomju organizāciju.

Dalībnieki pulcējās Esplanādē pie Raiņa pieminekļa un tad cauri pilsētai, pāri Akmens tiltam devās uz mītiņa vietu Pārdaugavas Arkādijā.

Vides aizsardzības klubs - VAK - ir vecākā dabas aizsardzības nevalstiskā organizācija Latvijā, bija daļa no Latvijas Atmodas kustības veidojošā spēka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Demonstrācija pret metro celtniecību Rīgā, 1988. gada 27. aprīlis.

# data[].attributes.body
Sarkanbaltsarkanais karogs

1988. gada 14. jūnijs

Pirmo reizi padomju okupācijas laikā Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupas „Helsinki-86” biedrs Konstantīns Pupurs iznes sarkanbaltsarkano karogu - Latvijas Republikas simbolu - cauri Rīgai no Brīvības pieminekļa līdz Brāļu kapiem.

Konstantīns Pupurs - latviešu politologs, vēsturnieks un valodnieks, cilvēktiesību aizstāvības grupas „Helsinki-86” aktīvists 3. atmodas laikā, Latviešu virsnieku apvienības biedrs.

# data[].attributes.body
Manifestācija “Par tiesisku valsti Latvijā”

1988. gada 7. oktobris

Mežaparkā Rīgā notiek LTF organizācijas komitejas rīkotā manifestācija “Par tiesisku valsti Latvijā”.

Piedalās 120 000 cilvēku.

Iznāk pirmais laikraksta “Atmoda” numurs latviešu un krievu valodā

LTF - Latvijas Tautas fronte - Latvijas Atmodas laika sabiedriski politiska kustība un organizācija

# data[].attributes.body
Akcija „Baltijas ceļš”

1989. gada 23. augusts

plkst. 19.00

Norisinās akcija „Baltijas ceļš”

Cilvēku ķēde no Tallinas līdz Viļņai, pieminot 1939. gada 23. augustā noslēgto Molotova-Ribentropa paktu

Piedalījās apmēram divi miljoni cilvēku

Vismaz 15 minūtes veidoja apmēram 670 km Baltijas valstu iedzīvotāju

# data[].attributes.attachment_link.title
“Baltijas ceļš” 1989. gada 23. augustā. Posms uz toreizējās Pleskavas šosejas pie Ieriķiem.

# data[].attributes.body
Deklarācijas pieņemšana

1990. gada 4. maijs

plkst. 19:20

Latvijas PSR Augstākā Padome ar 138 balsīm „par" pieņem deklarāciju „Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu"

Tiek juridiski atjaunota pilnīga Latvijas valstiskā neatkarība.

Par Latvijas Republikas valstisko neatkarību nobalso Latvijas Tautas frontes frakcija un daļa neatkarīgo deputātu;

sēžu zāli atstāj pret Latvijas neatkarību noskaņotās frakcijas „Līdztiesība” deputāti

# data[].attributes.body
Latvijas valstiskā neatkarība

1991. gada 21. augusts

Augstākā Padome pieņem likumu „Par Latvijas Republikas valstisko statusu"

Tiek atjaunota pilnīga Latvijas valstiskā neatkarība un beidzas 1990. gada 4. maija deklarācijā „Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu" noteiktais pārejas posms