# data[].attributes.headline
Md - מנדלביום

# data[].attributes.subject
Md - מנדלביום

# data[].attributes.body
יסוד המנדלביום שסימולו הכימי הוא Md משתייך למשפחת האקטינידים שממוקמים מתחת לטבלה הראשית והוא יסוד מתכתי מלאכותי.

מיקומו של היסוד בטבלה המחזורית הוא בשורה השביעית, מספרו האטומי הוא 101 ומספר המסה שלו 258.

פרוטונים - 101

נויטרונים -

אלקטרונים - 101

# data[].attributes.headline
האיש מאחוריי היסוד

# data[].attributes.subject
האיש מאחוריי היסוד

# data[].attributes.body
דמיטרי מנדלייב (1834–1907) היה כימאי ופיזיקאי רוסי שנודע בעיקר בזכות יצירת הטבלה המחזורית של היסודות. הוא סידר את היסודות הכימיים לפי המשקל האטומי שלהם וזיהה דפוסים שחוזרים על עצמם, מה שאיפשר לו לחזות את קיומם ותכונותיהם של יסודות שטרם התגלו בזמנו. תרומתו שינתה את פני הכימיה והפכה אותה למדע מסודר ומובן יותר. מנדלייב היה גם מורה ומדען רב-תחומי, שתמיד חיפש דרכים להפוך את המדע לנגיש ושימושי יותר. עבודתו זיכתה אותו בהערכה רבה, וכתוצאה מכך נקרא היסוד מספר 101, מנדלביום (Md), על שמו.

# data[].attributes.attachment_link.title
טבלה מחזרוית האיש

# data[].attributes.body
לקרוא ליסוד כימי על שמך זה כבוד גדול שמראה על התרומה החשובה שלך למדע. זה אומר שהשפעת בצורה משמעותית על איך שאנחנו מבינים את העולם. עד היום יש 19 יסודות שנקראו על שמם של אנשים, מתוך 118 יסודות בטבלה המחזורית.

דוגמה מצוינת היא דמיטרי מנדלייב, שיצר את הטבלה המחזורית. העבודה שלו הייתה כל כך חשובה, שהשם שלו נשאר קשור למדע עד היום.

# data[].attributes.headline
היסטוריית היסוד

# data[].attributes.subject
היסטוריית היסוד

# data[].attributes.body
מנדבליום נוצר לראשונה בשנת 1955 על ידי אלברט גיורסו, גלן סיבורג, ברנרד הארווי, גרגורי צ'ופין וסטנלי תומפסון במעבדות אוניברסיטת קליפורניה בברקלי.

התהליך הוא מאיץ חלקיקים על ידי הפצצת יסוד מלאכותי הנקרא Es בקרינת אלפא. מההפצצה נוצר היסוד Md.

# data[].attributes.headline
התכונות של מנדלביום

# data[].attributes.subject
התכונות של מנדלביום

# data[].attributes.body
היסוד הוא רדיואקטיבי מלאכותי במצב צבירה מוצק.
צבעו אינו ידוע בגלל הכמות הזעירה שמיוצרת ממנו.
בעל פעילות כימית גבוהה ומגיב בקלות עם יסודות אחרים.
מנדלביום הוא מתכת עם מוליכות חשמלית וחום אופייניות למתכות.
היסוד אינו מופיע בטבע ומשמש רק למחקר מדעי.

# data[].attributes.body
מנדלביום הוא יסוד כימי נדיר במיוחד, שמופיע רק בתנאים מלאכותיים. בשל אופיו הרדיואקטיבי ותכונותיו המורכבות, היישומים של מנדלביום מוגבלים בעיקר לתחום המחקר המדע.

# data[].attributes.headline
שימוש ראשון - תרומתו לטבלה המחזורית

# data[].attributes.subject
שימוש ראשון - תרומתו לטבלה המחזורית

# data[].attributes.body
למרות שאין למנדלביום שימוש תעשייתי או מסחרי הוא מסייע לאימות ולפיתוח התאוריות הנוגעות למבנה הטבלה המחזורית מטרת השימוש היא להבין את הדינמיקה של משפחות היסודות ותפקידם בכימיה מודרנית משמעותו המדעית טמונה בתרומתו להבנת מגמות כימיות בין היסודות הכבדים ובאופן כללי על תכונות חומרים רדיואקטיביים כבדים

# data[].attributes.headline
שימוש שני - מחקר מדעי וגרעיני

# data[].attributes.subject
שימוש שני - מחקר מדעי וגרעיני

# data[].attributes.body
מנדלביום משמש בניסויים לחקר תכונות היסוד ולבדיקת תגובות כימיות ופיזיקליות של חומרים כבדים. הוא נוצר במעבדות באמצעות הפצצת יסודות כבדים בחלקיקים, מה שעוזר להבין תהליכים גרעיניים ומבנים כימיים מורכבים.

# data[].attributes.headline
שימוש שלישי - פיתוח איזוטופים חדשים

# data[].attributes.subject
שימוש שלישי - פיתוח איזוטופים חדשים

# data[].attributes.body
ייצור בחקר איזוטופים חדשים בעלי פוטנציאל לשימושים רפואיים או מחקריים בעתיד מטרת השימוש היא יצירת איזוטופים כבדים אחרים והבנת מאפייני היציבות שלהם משמעותו המדעית היא שיצירת איזוטופים יציבים או ארוכי חיים יותר עשויה לתרום לפיתוחים בתחומים כמו דימות רפואי או טיפול בסרטן.

(איזוטופ הוא גרסה של אותו יסוד, שבה מספר הנייטרונים בגרעין שונה, אך מספר הפרוטונים (הקובע את זהות היסוד) נשאר זהה.

# data[].attributes.body
https://wordwall.net/play/84935/108/601