# data[].attributes.body
Du kan spise næsten alle slags tang i Danmark, da ingen af dem er giftige på samme måde som svampe kan være.

Lad vær med at plukke/høste tang ved havne eller spildevandsudløb da det er forurenet. find et sted i stedet et sted, hvor du selv har lyst til at bade, eller der har rent vand. Man kan høste tang hele året rundt, men forår og tidlig sommer er bedst, da tangkvaliteten er meget god der.

Tang vokser på sten, så når du skal ud og høste skal du have en kniv eller saks med, som du bruger til klippe/skære de yderste dele af tangen eller dem, der ser bedst ud. ved at gøre det, får du nemlig det bedste tang + du vedligeholder tangen, så den kan gro igen, i stedet for at fjerne den.

Husk ikke at tage tang fra stranden, da det ikke er frisk. Du kan finde ud af om dit tang er frisk ved at lugte til det, hvis det lugter af frisk hav eller ingenting er der ingenting galt med det, men hvis det derimod lugter af råddent eller af fisk, skal du smide det væk.

# data[].attributes.body
Sukkertang er den mest almindelige art af tang i Danmark. Den kan blive produceret på liner eller net i havet. I Danmark har vi via. liner formået af få over 21 tons frisk sukkertang pr. hektar.

Sukkertang bliver brugt i stedet for sukker i en del produkter. Når sukkertangen er helt frisk, smager den af agurk, hav og umami, så den er god at putte i salater. Når sukkertangen er tørret kan du bl.a. putte den i din chokoladekage.

# data[].attributes.headline
Hvad er de største trusler mod havets miljø?

# data[].attributes.subject
Hvad er de største trusler mod havets miljø?

# data[].attributes.body
Noget af det som truer hav miljøet mest er miljøfarlige stoffer, det kan være stoffer som fosfor og kvælstof. De går ind og påvirker havets naturlige balance, som kan gøre at det bliver umuligt for nogle arter at leve der. De kan komme fra landbruget og når skibe udslipper olie og forurenende stoffer.

Den anden største trussel mod havet er klimaet. Klimaforandringerne ændre temperaturen i vandet sådan at planter som fx koraller ikke kan leve der. Livet i havet er meget sensitivt og de mindste ændringer kan have store konsekvenser.

Overfiskeri er den største trussel. De redskaber vi bruger er meget hårde mod fiskebestanden og livet på bunden.

# data[].attributes.body
Noget af det du selv kan gøre for havets miljø er at du kan købe bæredygtige fisk, da det sikrer at der ikke bliver overfisket og derved ikke uddør arter, der har stor betydning for klimaet. Du kan også blive bedre til ikke at købe ting med plastik eller gå i genbrug. du skal også sørge for at smide dit skrald i skraldespandene og sortere det rigtigt. Det er vigtigt at undgå engangsplast, forsøg at bruge genanvendelige ting, da det er meget bedre for miljøet.

# data[].attributes.headline
Hvilke nye teknologier og metoder anvendes til at høste tang på en mere bæredygtig måde? Hvordan kan disse teknologier også bruges til at overvåge havmiljøets sundhed?

# data[].attributes.subject
Hvilke nye teknologier og metoder anvendes til at høste tang på en mere bæredygtig måde? Hvordan kan disse teknologier også bruges til at overvåge havmiljøets sundhed?

# data[].attributes.body
En måde som der bliver dyrket og høstet tang på, er ved at gro dem på liner og klippe dem af sådan at der bliver efterladt et lille stykke tilbage som kan gro igen. Dette sikre at tangen hele tiden er i proces. Da dette er en meget hård og langsommelig proces, er man begyndt at dyrke tang i akvarier og bruge mere mekaniske metoder. Med akvarier er det nemmere at regulere under dyrkningen og når høsten kommer er det væsentligt nemmere og man kan sikre sig en god høst.

Tanget har mange positive påvirkninger på havet og derfor er det kun godt hvis det bliver dyrket i havet. Det gør fx at der bliver renset for næringsstoffer og binder CO2 som dermed hjælper mod klimaforandringerne.

Når man planter sit tang kan man placere det strategisk sådan at det selvfølgelig gror bedst, men også sådan at det kan hjælpe mod udslip fra spildevand og andet.

# data[].attributes.headline
Hvilken rolle spiller tang i marine økosystemer sammenlignet med andre primære producenter som fytoplankton? Hvordan påvirker det dyrelivet omkring det?

# data[].attributes.subject
Hvilken rolle spiller tang i marine økosystemer sammenlignet med andre primære producenter som fytoplankton? Hvordan påvirker det dyrelivet omkring det?

# data[].attributes.body
Tang spiller en væsentlig rolle i marine økosystemer og fungerer som en af de primære producenter sammen med andre organismer som fytoplankton Tang og fytoplankton har dog forskellige roller og virkninger på havmiljøet og dyrelivet.

Mens både tang og fytoplankton er afgørende primærproducenter er tangens rolle mere habitatfokuseret hvilket giver struktur og stabilitet i kystnære økosystemer forbedrer biodiversiteten og påvirker den fysiske og biologiske dynamik i det marine liv omkring det Fytoplankton driver på den anden side størstedelen af den marine primærproduktion og understøtter åbne havøkosystemer på et grundlæggende niveau.

# data[].attributes.headline
Hvordan har traditionelle tanghøstmetoder ændret sig gennem tiden, og hvad kan vi lære af dem i dag? Hvilke traditionelle anvendelser af tang kunne være relevante i moderne tid?

# data[].attributes.subject
Hvordan har traditionelle tanghøstmetoder ændret sig gennem tiden, og hvad kan vi lære af dem i dag? Hvilke traditionelle anvendelser af tang kunne være relevante i moderne tid?

# data[].attributes.body
Der har ikke været klare arkæologiske fund på at man i de gamle dage har brugt tang, men det ville være meget logisk da der i Danmark blev gjort meget ud af at finde føde i havet.

I de nyere gamle dage er der ikke brugt tang på samme måde som den er kommet ind i vores dagligdag nu. Men den gang ville man nok gøre som hvis man var privat bruger i dag, altså klippe det af sten og havbunden med en saks, eller skære med andet skarpt.

Det kan vi bruge i dag fordi at det var en meget bæredygtig måde at gøre det på som vi også vil kunne gøre i dag.

Det som tang typisk blev brugt til i de gamle dage var i erstatning for tørv, strå og træ. De ville bruge det til at bygge med og afbrænde. Det blev også brugt til gødning til dyr og foder. Vi kunne sagtens begyndte at bygge med det og bruge det på den måde i vores daglig dag i dag og også som foder og gødning.

# data[].attributes.headline
Hvilke økonomiske muligheder ligger der i tangdyrkning, og hvordan kan de udnyttes bæredygtigt? Hvilken rolle kan tangdyrkning spille i kystsamfundenes udvikling?

# data[].attributes.subject
Hvilke økonomiske muligheder ligger der i tangdyrkning, og hvordan kan de udnyttes bæredygtigt? Hvilken rolle kan tangdyrkning spille i kystsamfundenes udvikling?

# data[].attributes.body
Der kan være mange penge i at dyrke tang da det i sidste ende kan være med til at rede planeten og derfor vil der langsomt komme flere og flere kunder til. Tangen kan bruges til mange ting som fx at erstatte plastik på en meget mere bæredygtig måde.

Tang kan have mange positive indvirkninger på livet i vandet selvfølgelig, men hvis man udbreder at erstatte plastik med tang, vil der også kunne blevet sparet en masse på klimaet.

# data[].attributes.headline
Hvilke politikker og reguleringer findes for at beskytte havmiljøet mod forurening og overfiskeri? Hvordan kan regeringer og internationale organisationer styrke disse politikker?

# data[].attributes.subject
Hvilke politikker og reguleringer findes for at beskytte havmiljøet mod forurening og overfiskeri? Hvordan kan regeringer og internationale organisationer styrke disse politikker?

# data[].attributes.body
Indenfor fiskeri er der kvoter ift. hvor meget man må fiske per fartøj. Der er også blevet lavet mange reguleringer i EU som Danmark skal overholde. Generelt er der kommet flere og flere regler og politikker mod overfiskeri og hvilke fartøjer man må fiske med.

For at holde forurening i havene nede er der blevet lavet mange tiltag, fx at vi er gået væk fra plastik sugerør og der bliver minsket brugen af plastik i hverdagen. Hvis man ser på forurening fra landbruget og skibe, altså udslip, er der kommet reguleringer på hvor mange stoffer der må være i sprøjtemidlerne og udslippet. Siden 1990 er mængden af fosfor i de danske have mindsket med ca. 86%. I 2020 blev der lavet en regulering som gjorde at skibenes brændstof max måtte indeholde 0,5 % svovl. Generelt er der også meget fokus på at finde bæredygtige erstatninger for de fossile brændsler (olie) som de sejler på nu.

Regeringen hjælper med at lave love og komme med flere forslag som kan støtte havmiljøet. I de kampanger som bliver lavet vil det også være på dagsordningen og folk vil gerne høre politikerenes holdning og forslag til at hjælpe. Der er virkelig mange organisationer som hver i sær går ind og støtter forskellige emner, men som sammen støtter hele havmiljøet.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan uddannelsesprogrammer og offentlige oplysningskampagner bidrage til beskyttelsen af havmiljøet? Hvilke strategier kan anvendes for at engagere unge og lokalsamfund i havbeskyttelsesinitiativer?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan uddannelsesprogrammer og offentlige oplysningskampagner bidrage til beskyttelsen af havmiljøet? Hvilke strategier kan anvendes for at engagere unge og lokalsamfund i havbeskyttelsesinitiativer?

# data[].attributes.body
For at skabe mere fokus omkring vores havmiljø er det vigtigt at der bliver lavet kampanger så det bliver lettere for folk at forstå. De organisationer som støtter vores hav skal lave en masse aktiviteter og programmer til at fremme viden om det her. Fx et foredrag.

Der er mange uddannelser som har noget at gøre med forskellige dele af havet og hjælp til at beskytte dem. En bachelor i naturresurser eller forsker indenfor marinbiologi.

Så noget som at vi tog på tang safari kan sagtens være med til at gøre unge mere engageret. Sådan noget som undervisning indenfor emnet ville heller ikke være dumt. men generelt så noget som aktiviteter som både oplyser men som også inspirer er noget af det som kommer til at få folk mest ud og hjælpe.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan tanghøst og tangdyrkning bidrage til at reducere CO2 i atmosfæren?  

# data[].attributes.subject
Hvordan kan tanghøst og tangdyrkning bidrage til at reducere CO2 i atmosfæren?  

# data[].attributes.body
Tang opsuger CO2.

Dyrkning og høst af tang kaldes for ”Emission Capture” og ”utilisation-teknologi.

Metoden opfanger og udnytter næringsstoffer og CO2 som er blevet udledt til havet og atmosfæren igennem landbrug, spildevand og fossile brændsler.

Tang og alger udgør imellem 50 – 80 procent af jordens iltproduktion som faktisk er mere end træer producere

# data[].attributes.headline
Hvordan kan tang bruges til at bekæmpe eutrofiering i havet? 

# data[].attributes.subject
Hvordan kan tang bruges til at bekæmpe eutrofiering i havet? 

# data[].attributes.body
Vandet i Danmark er forurenet med næringsstoffer (eutrofiering) forureningen kommer fra gødning fra landbrug og spildevand der ender i havet.

Konsekvenser ved eutrofiering er iltsvind og ændringer i biodiversiteten men den ”nemme” løsning er at dyrke og høste tang.

Tang vokser og optager næringsstoffer fra vandet som fosfor og kvælstof.

Og når tangen høstes, bliver næringsstofferne fjernet fra havmiljøet og ved at bruge tangen som foder og fødevare fås der en mulighed for at genanvende næringsstofferne i fødekæden på jorden.

På denne måde kan tang bruges til at bekæmpe eutrofiering i havet.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Hvordan kan tang bruges til at bekæmpe eutrofiering i havet?

# data[].attributes.headline
Hvilken effekt har mikroplastik på tangens evne til at optage næringsstoffer?  

# data[].attributes.subject
Hvilken effekt har mikroplastik på tangens evne til at optage næringsstoffer?  

# data[].attributes.body
Mikroplast har mange negative effekter på tangens optagelse af næringsstoffer fx Mikroplast påvirker tangens evne til at optage de nødvendige næringsstoffer.

Mikroplastik kan sætte sig fast på tangens overflade og blokere det, som der normalt optager næringsstoffer, udover det kan det også absorbere forskellige kemikalier som fx tungmetaller og det kan tangen ende med at optage.

Der kan også forsage skade på tangen og endda fysisk stress som igen påvirker tangen og dens måde at optage næringsstoffer, det kan også gå hen at reducere lyset ved at dække tangens overflade og dermed påvirke fotosyntesen.

Mikroplastik har en negativ indvirkning på tangens evne til at optage næringsstoffer, som kan have konsekvenser for tangens vækst, sundhed og havets økosystem.

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker mikroplastik indtaget af tangdyrkende arter som fisk og skaldyr? 

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker mikroplastik indtaget af tangdyrkende arter som fisk og skaldyr? 

# data[].attributes.body
Mikroplast kan skade fisk og skaldyr på mange måder, mikroplat kan have fysiske skader i fordøjelsessystemet som kan føre til nedsat vækst, et dårligere immunforsvar og reproduktion.

Derudover kan plasten bære skadelige kemikalier og forsage dårlige effekter. Disse partikler kan overføres i fødekæden og påvirke større rovdyr også mennesker.

Samlet udgør mikroplast en trussel mod sundheden i havets organismer og faktisk hele økosystemet.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Hvordan påvirker mikroplastik indtaget af tangdyrkende arter som fisk og skaldyr?