# data[].attributes.body
- szomorúság
- sajnálat

# data[].attributes.body
- éhes és szomjas vagyok
- miért ide születtem?
- anya és apa hol van?

# data[].attributes.body
földterületek mértéktelen öntözése (oázisok) -> az erős napsugárzás hatására a talaj sói a vízzel együtt a felszínre kerülnek -> a víz elpárolog -> a só kiül a talaj felszínére -> terméketlenné válik

# data[].attributes.body
https://g7.hu/adat/20200107/kelet-europa-kiurul-a-szaharaban-nepessegboom-lesz/

# data[].attributes.attachment_link.title
Kelet-Európa kiürül, a Szaharában népességboom lesz | G7 - Gazdasági sztorik érthetően

# data[].attributes.attachment_link.description
Az ENSZ szerint 2100-ban nagyjából 3,1 milliárddal leszünk többen a Földön, mint jelenleg, és ebből a növekményből közel 3 milliárdot Afrika hoz majd össze.

# data[].attributes.body
http://globalproblems.nyf.hu/talaj/elsivatagosodas/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az elsivatagosodás hatásai

A termőföldek másik nagy ellensége az erózió mellett az elsivatagosodás, amely folyamat során a termőföld mezőgazdasági művelésre túlságosan szárazzá válik, az éghajlat, vagy a mikroklíma változása miatt (amelyet természetes és emberi tényezők egyaránt okoznak). Az elsivatagosodás maga nem egy új jelenség, de jelentős mértékben megnőtt és felgyorsult a népesség számának növekedésével. Ilyen terület pl. a Száhel-övezet és a Szahara északi része. Évente kb. 100 ezer hektár termőterület szűnik így meg Afrikában.

Aral tó
( forrás: http://www.orexca.com/aral_sea.shtml )

Az elsivatagosodás és az erózió tehát nagymértékben befolyásolja a Föld élelmiszertermelő képességét.[1]

Az elsivatagosodás okai

Elsivatagosodáshoz vezet a túllegeltetés és az erődirtás.

Túllegeltetés:

A legelőket csak eltartó kapacitásuk mértékében szabad használni, amely évről-évre az időjárás függvényében változik. Az anyagcsere-tartalék az a legkisebb növénymennyiség amelynek fotoszintézise még fenn tudja tartani a gyökérzetet. Ha az állatok ezt is lelegelik, a növényzet nem újul meg, a legelő elpusztul.

Hosszú távon megnöveli egy legelő eltartó kapacitását a pihentetés, melynek során a növény magot érlel, és a legelő megújul.

Erdőirtás:

Az erdők kiirtása több tényező eredménye, de elsősorban annak az ismeretnek a hiánya teszi lehetővé, hogy az emberiség számára milyen fontosak az erdők. További két tényező a népességnövekedés és az ezzel együtt járó területszükséglet. A politikai erő a múltban - de a mai napig is - sajnos nagyon nagy befolyással van az erdők kiirtására, elsősorban rövid távú gazdasági hasznok miatt.

Az erdők kivágásának egyik (a legsúlyosabb) típusa a tarvágás. A tarvágás gyors, hatékony és teljes erdőirtást jelent egy adott területen, napos, kopár helyeket hagyva maga után. Ez amellett, hogy talajeróziót okoz, további károkat is előidéz: az ott lakó állatvilág élőhelye megszűnik, a környezőkét elvágja egymástól, és tájképileg is csúnya. A trópusi esőerdőkben a tarvágás a legelterjedtebb erőirtási mód (12. ábra).

12. ábra. A globális földhasználatban a legdrámaibb változást a termőföldek arányának növekedése, és az erdők területének csökkenése jelentette. 1700 és 1980 között a becslések szerint az erdők és faültetvények területe kb. 20%-kal csökkent (6,2 milliárd hektárról 5,1 milliárd hektárra). Ugyanebben az időszakban a termőföldek területe 460%-kal nőtt, a kb. 270 millió hektárról 1,5 milliárd hektárra.

(forrás: Globális irányzatok )

Megoldási lehetőségek:

Az erdőirtás problémájára elsősorban a fából készült termékek szükségletének csökkentése jelenthet megoldást. Ehhez három dolog kell: népességszabályozás, hatékony használat és újrahasznosítás, megfelelő kormányzati segítséggel. A következő teendő megmenteni a még érintetlen erdőket, és fenntartható rendszert létrehozni azáltal, hogy a kiirtott és soha vissza nem telepített erdőket visszatelepítjük.

Az erdősítés az egyik legfontosabb közügy, több okból kifolyólag. A nagy élő fatömeg hozzájárulása a szén-dioxid elnyeléséhez (és az oxigén előállításához), a termőtalaj eróziójának megakadályozása, a termőföld mikroflórájának fenntartása azáltal, hogy párásan tartják a környezetüket, és lombtakarójukkal megvédik a termőtalajt a kiszáradástól, valamint a fa, mint természetbarát alapanyag felhasználása nem károsítja a környezetet sem használata, sem hulladékká válása során - mind egyformán fontos tényezők, melyek az erdők védelme és telepítése mellett szólnak.

Megjegyzés:

Mezőgazdasági területeket beépítéssel is veszítünk. Évente hektár-milliók vesznek így el a mezőgazdasági termeléstől az emberi terjeszkedés miatt, utak, repülőterek, bevásárlóközpontok stb. építésére. A világ népességének folyamatos növekedésével ez az állandó terjeszkedés komoly és nem fenntartható problémát jelent a termőterületek szempontjából.

# data[].attributes.attachment_link.description
A termőföldek másik nagy ellensége az erózió mellett az elsivatagosodás, amely folyamat során a termőföld mezőgazdasági művelésre túlságosan szárazzá válik, az éghajlat, vagy a mikroklíma változása miatt (amelyet természetes és emberi tényezők egyaránt okoznak). Az elsivatagosodás maga nem egy új jelenség, de jelentős mértékben megnőtt és felgyorsult a népesség számának növekedésével.

# data[].attributes.body
https://www.idokep.hu/hirek/8-magyarorszagnyi-teruletet-boritott-be-a-homokvihar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hatalmas homokvihar söpört végig Ausztrália több részén.

Egy hidegfront, mely csapadékot nem vitt magával, jelentős mennyiségű homokot kavart fel a talajról a levegőbe Ausztráliában. A kiterjedése hosszában elérte a 600 mérföldet (nagyjából 965 km), a szélessége pedig a 300 mérföldet (nagyjából 482 km), az érintett terület nagysága így meghaladta a 465 ezer négyzetkilométert,

ami 5 Magyarországnak felel meg.

A homokvihar félelmetes homokfallal érkezett az érintett területekre, és vöröses-rózsaszínes "felhőbe" burkolta a tájat.
Forrás: Satview.bom.gov.au Forrás: Immortalzen Forrás: Brisbanenews Forrás: Immortalzen Borítókép: Immortalzen

# data[].attributes.attachment_link.title
5 magyarországnyi területet borított be a homokvihar

# data[].attributes.attachment_link.description
Hatalmas homokvihar söpört végig Ausztrália több részén. Egy hidegfront, mely csapadékot nem vitt magával, jelentős mennyiségű homokot kavart fel a talajról a levegőbe Ausztráliában. A kiterjedése hosszában elérte a 600 mérföldet (nagyjából 965 km), a szélessége pedig a 300 mérföldet (nagyjából 482 km), az érintett terület nagysága így meghaladta a 465 ezer négyzetkilométert, ami 5 Magyarországnak felel meg.

# data[].attributes.body
https://hu.nsp-ie.org/sobrepastoreo-7505

# data[].attributes.body
https://greendex.hu/ezer-sebbol-verzik-az-elelmiszerbiztonsag-afrikaban/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A FAO élelmiszerár-indexe sosem látott drágulásról számol be, az elszálló árak miatt pedig több országban máris utcára vonultak az emberek. Egyes régiókban már most a lehetséges éhínségekről beszélnek, miközben az élelmiszerhiány, illetve a drágulás mögött nem az orosz-ukrán háború az egyetlen tényező - bár kétségtelenül a legsúlyosabb, mégis az árak már a háború előtt is 10 éves csúcson voltak a globális termésproblémák miatt.
A várható éhínségeknek leginkább kitett kontinens egyértelműen Afrika. Az egyik legrosszabb helyzetben jelenleg Szomália van, ahol a helyzetet tovább súlyosbítja, hogy évtizedek óta nem látott mértékű aszály sújtja a régiót. Az ENSZ élelmezési, humanitárius ügyekkel és gyermekekkel foglalkozó ügynökségei szerint, ha a humanitárius segítségnyújtás nem élénkül akkor várhatóan a következő három hónapban éhínség alakul majd ki Szomáliában.

Kapcsolódó bejegyzések

Az éhínség az ENSZ értelmezésében az, ha legalább az emberek 20%-ka, tehát 5-ből minimum 1 ember éhezik. Szomáliában jelenleg 5-10% közötti az éhezők aránya. Ezen felül a lakosság közel 40%-a néz szembe valamilyen mértékű élelmiszerhiánnyal, ami közel kétszeres növekedés az év eleje óta. Legutóbb 2011-ben volt jelentős éhínség az országban, akkor körülbelül 250 ezer ember veszítette életét.

Az aszály és a háború mellett más természeti csapások is nehezítik a helyzet kezelését. Néhány országgal odébb, Ugandában a bagolylepkefélék családjába tartozó őszi sereghernyók inváziója tizedeli a termést. Ez az eredetileg Amerikában őshonos faj világszerte többfelé okozott már problémákat. A FAO szerint az egész szubszaharai Afrikában elterjedtnek számít. Az óriási pusztítást végező hernyók dolgát megkönnyíti, hogy a késve érkező esők miatt még viszonylag fejletlenebb, így védtelenebb termésekkel találkoznak.

Uganada elsősorban Dél-Szudánba, a Kongói Demokratikus Köztársaságba és Kenyába exportál nagy mennyiségű élelmiszert, főként kukoricát. A várhatóan jelentősen csökkenő export ezeket az országokat is nehéz helyzetbe hozhatja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ezer sebből vérzik az élelmiszerbiztonság Afrikában

# data[].attributes.attachment_link.description
A FAO élelmiszerár-indexe sosem látott drágulásról számol be, az elszálló árak miatt pedig több országban máris utcára vonultak az emberek. Egyes régiókban már most a lehetséges éhínségekről beszélnek, miközben az élelmiszerhiány, illetve a drágulás mögött nem az orosz-ukrán háború az egyetlen tényező - bár kétségtelenül a legsúlyosabb, mégis az árak már a háború előtt is 10 éves csúcson voltak a globális termésproblémák miatt.

# data[].attributes.body
- vagyon egyenlőtlen eloszlása
- csatornázás hiánya
- túl sok gyerek születik
- nem tudják élelmezni őket
- kevés a használható földterület
- oktatás hiánya
- egészségügy hiánya
- kizsákmányolás
-

# data[].attributes.body
- még jobban elválnak a szélsőségek (gazdagok, szegények)
- éhhalál
- elvándorlás indol meg
- migráció
- vallási összetűzések
- integrálódási nehézségek
- háborúk
- embergyűlölet... :(