# data[].attributes.body
Oroszhegy község Románia középső részén terül el. Tájrajzilag a Kelet-Erdélyben, Székelyföld központi, a hajdani Udvarhelyszék északkeleti részén fekszik. Mindvégig Udvarhelyszék egyik északi fekvésű, határmenti településeként számított és Székelyvarság közvetítésével Csíkszékkel (Gyergyóval) érintkezett. Ma Hargita megye egyik községe.

Oroszhegy közigazgatási határai: északon Székelyvarság községgel, keleten Zetalaka és Fenyéd községgel, délen Székelyudvarhely várossal, nyugaton Felsőboldogfalva és Farkaslaka községgekkel határos.

# data[].attributes.body
E vidék túlnyomó részén a mérsékelten meleg-nedves éghajlati körzet jellemvonásai érvényesülnek. Oroszhegytől északra a kontinentális éghajlatot a platóvidéken 800-1.000 m magasságokban-már a tipikusan hegyvidéki klíma váltja fel. Tapasztalható, hogy a Deskő sajátos mikroklimatikus hatást gyakorol; és felfogja az esőt szállító nyugati szeleket. Nyáron igen gyakori a helyi felhőképződés. S így a zivataros jellegű esőzések is elég gyakoriak.

# data[].attributes.body
A község két fő vízfolyása a Bosnyák-patak és a Ballé pataka. A csapadék területi eloszlásának, a domborzat tagoltságának és általános esésének megfelelően, délről észak felé haladva, egyre több csapadék folyik le. A Bosnyák-patak völgye a Maros vízrendszer és azon belül a Küküllők vízmedencéjéhez tartozik.  A Bosnyák vize a Nyúládból ered és a községtől keletre fekvő mély völgyben sebesen halad át Székelyszentkirályon, Tibódon és Kadicsfalván, majd a Nagykükülőbe ömlik. Oroszhegy község területén a legjelentősebb vízkibocsátó központ a Lázhegy. A Nagy Küküllő vízrendszere az eső-hólé vegyes táplálású típusba sorolható. Jellemző a tavaszi nagyvízidőszak és a nyár kezdeti árhullámok levonulása. A Kisküküllő forrásvidékétől nem messze erednek a Nagy-Küküllő víztájékához tartozó Jáhoros, Tartód és Kiság patakok.

# data[].attributes.body
Oroszhegy községben élő emberek létfenntartásához szükséges javak döntő többsége – a legújabb fejlődési szakasztól eltekintve a növény – és állatvilágból került ki. A ruházkodás, táplálkozás, a díszítőművészet, a munkaeszközök, a lakóház anyaga és berendezése mind magukon viselik a környezeti adottságok bélyegeit. Sőt még a szokások és a hitvilág is tükrözi a természeti környezetet.

A község növénytakarója fajokban gazdag és változatos. A lucfenyő a legáltalánosabb faj volt, amely a glaciálisok alatt is a dombvidék erdeit képezte. A jégkorszak után alakult ki a mai növénytakaró, a viszonylag zárt erdőség, a bükkösök és tölgyesek uralták a hegylábi lejtőket. A fenyőfélék és a lombhullatók mellett vegyesen jelentkeznek a cserjék (mogyoró, boróka, kecskerágó), valamint az alhavasi legelők növénytársulásai. A legkedvezőbb nedvesség-ellátottságú völgyekben, domboldalakon bükkösöket, kocsányos és kocsánytalan tölgyeseket találunk. Az eredeti természetes növénytakaró zárt erdő volt. Az ember gazdasági tevékenysége eredményeként, az idők folyamán, de különösen a múlt században, az erdősültségi fok egyre csökkent. A község területét mind bükkös-fenyves erdőgazdasági kistájként tartják nyilván. A lombkoronaszint állományőrző fajai: a bükk a közönséges gyertyán a rezgő nyár a magaslevelű kőris. A 900 méteren felüli elegyetlen bükkösök határán már megjelenik a jegenyefenyő vagy közönséges fenyő. Ez alkotja a jegenyefenyős-bükkösöket. Még magasabb régiókban uralkodó faj a lucfenyő. Az irtványokon helyenként mogyorófa-ligetek és nyíresek tarkítják az erdő képét. A gyepszintet a pázsitfűfélék és a pillangósvirágúak képviselik. A legszebb bükk szálfaerdők közé tartozik a Bosnyák-patak felső völgye, Szencsed-pataka. A völgyek domboldalain gyakoriak a mogyorócserjések.  A legelők szélein honos a vadkörte, a vadalma és a vadcseresznye. A fenyvesek övét a lucfenyő vagy közönséges lucfenyő alkotja. Oroszhegy és környéke nagyon gazdag gyógy-és fűszernövényekben. Az erdőirtás és a vadászat ugyan módosították a vadállomány helyzetét, de az összefüggő erdőségek erdei vadakban ma is gazdagok. Az összefüggő erdőségek legnagyobb ragadozója, nagyvadja a kárpáti medve. Honos még a farkas, a róka. Ezenkívül van menyét, hód, görény, vadmacska. A rágcsálók rendje talán a legnépesebb (mókus, ürge, hörcsög, pocok, pele). A mezei nyúl itt is nagy egyedszámban él. A vidék madárvilága fajokban gazdag.

# data[].attributes.headline
Az oroszhegyi ember élete szorosan összefügg az erdővel, amely nem csak szemet gyönyörködtető, hanem megélhetést is jelent.

# data[].attributes.subject
Az oroszhegyi ember élete szorosan összefügg az erdővel, amely nem csak szemet gyönyörködtető, hanem megélhetést is jelent.

# data[].attributes.body
A falu fölött magasodó Őrhegyen a Millenium évében ültetett fáinknak véderdő szerepük van.

# data[].attributes.body
A falut bükkerdők veszik körül, amelyek kisarjadzása, zöldülése a tavasz érkezését jelzik.

# data[].attributes.body
A magasabb területeken a lombhullató erdőket felváltják az örökzöldek, a fenyőfélék.

# data[].attributes.body
Róka

# data[].attributes.attachment_caption
Sózócsutak -a csutak közepébe helyezték el a kősót, amely nélkülözhetetlen kiegészítő tápláléka az erdei állatoknak.

# data[].attributes.attachment_caption
Dagonya - vaddisznók csalogatása törökbúzával

# data[].attributes.attachment_caption
A makk, ami jó szolgálatot tesz a vadaknak a fenyvesben.

# data[].attributes.attachment_caption
Bogárfogók az erdőben, amelyek megvédik a fákat a kártevőktől.

# data[].attributes.attachment_caption
Az erdészek gondoskodnak arról is, hogy a vadak a falutól távol maradjanak, ezért különböző gyümölcsfákat (vadcseresznye, vadvackor, vadalma) ültetnek az erdőbe

# data[].attributes.body
Az erdészeknek köszönhetően ellátogattunk a csemetekertbe, ahol javában folytak a munkálatok. Azt is megtudtuk, hogy a csemeték mikor kerülnek a fóliaházból a kertbe, mennyi idő alatt növekednek akkorára, hogy kiültethetők legyenek, milyen munkálatokat igényelnek.

# data[].attributes.attachment_caption
Dombi Laci bácsi elmagyarázza, hogy lesz a magból csemete.

# data[].attributes.body
A néphagyomány szerint a vár urának, Mák vezérnek két (tündér) lánya született, akik folyton versengtek egymással. A legnagyobbik lány összegyűjtötte a vidék minden kincsét, a másik pedig gyógyította a betegeket, segített a szegényeken. Az emberek a jóságos tündért, tisztelték és szerették, így a nagyobbik lány haragjában megátkozta a várat, a kincsekkel együtt. A vár elsüllyedt a hegy gyomrába, a tündérek, a lidércek és boszorkányok birodalmába. Ma is lejuthatunk a várba a Tündérlikakon keresztül, még kincseket is gyűjthetünk, ha elég bátrak vagyunk. Azonban ez merész vállalkozás lenne, mert a hagyomány úgy tartja, hogy aki ezt megpróbálja, többé nem engedik vissza a lidércek. Egy másik változat szerint a Tündérlikak egy régi alagútrendszer maradványai, amelyek összekötötték a közeli földvárakat.

# data[].attributes.headline
Az oroszhegyi Bálint Mariról gyűjtöttünk

# data[].attributes.subject
Az oroszhegyi Bálint Mariról gyűjtöttünk

# data[].attributes.body
-          Bálint Mari balladáját ismered-e?

-          Igen, mikor gyermek voltam, emlékszem, hogy a szüleim, s még el es voltam még a temetésére is, mikor megölték Bálint Marit és a szomszédját az öregasszonyt. Elmentek eprészni, majorok voltak fennt a mezőn, s elmentek eprészni, s a szencsedi Ambrus Mihály megölte Bálint Marit, tizennégy éves volt, s megölte az öregasszonyt is, hogy ne derüljön ki, s béhúzta a bokorba, letakarta zöld ágakkal, de a Jóisten kiderítötte, s meg is van valahol a balladája, meg kell nézzem.

-          Amikor megölték Bálint Marit, te hány éves voltál?

-          Hát én akkor iskolás lehettem, hét éves lehettem akkor.

# data[].attributes.body
Fijér Miklós vállalkozott arra, hogy kikémleli, merre jár a tatár a környéken. Ellenségei üldözőbe vették, de nem tudták utolérni, s így szólt a tatárvezér: - Fiú, köszönd a jó lovadnak! A fiú erre így válaszolt: - Köszönöm a jó kancámnak! A tatárok tovább üldözték a legényt, mert tudták, hogy a kancának előbb-utóbb meg kell állnia vizelni. Nyilaikkal eltalálták, de még tudta utolsó erejével figyelmeztetni övéit a közeledő veszélyre. Nyúlád dombján egy fa alá temették el, ezt a fát Fijér-fájának nevezik

# data[].attributes.body
Oroszhegy határában van az kápolnarom és a mellette lévő gyógyító kút, ahová már a középkortól zarándokolnak a környékbeliek, gyógyulást, bűnbocsánatot remélve. A néphagyomány a kutat Szent Lászlótól eredezteti, úgy tartják, hogy valamikor a lovagkirály erre üldözte a tatárt, a katonái betegek lettek, ezért imádkozott, a kardját beleszúrta a földbe és a kard nyomán víz fakadt, ez pedig Urusos-kút, amelynek vize bőrbetegségeket, szembetegségeket hatásosan gyógyít.

# data[].attributes.body
Szinte minden gazdának volt kisebb nagyobb területe a hegyen, és sokaknak volt kisebb, nagyobb épület is rajta. Volt olyan gazda, aki csűrt, kalibát is épített rá, mások csak egy kis kalibát, ahová elhúzódtak esténként, vagy vihar esetén.

Nagyon sok gazda a kaszálás idejére, mivel az út köves, nehezen járható volt, és a falutól messze esett, az idő kihasználása miatt, akár egy hónapra is felköltözött családjával és állataival lóval, tehénnel, tyúkokkal. A kis tanyáján volt egy kis ház, csűr, istálló, sőt veteményes is. A gazda délelőtt és délután, esténként kaszált, nappal szárították a szénát. Itt is az egész család belekapcsolódott a munkába, a gazdaasszony főzött, rendezte a gyermekeket, az állatokat, remegette a szénát, rendezte a veteményest, ahová pityókát is ültettek. A menü rendszerint az volt, mint otthon, túrós puliszka reggelre, leves ebédre, rendszerint hús nélkül, vagy szalonnával, ritkán lesütött hússal, uzsonnára szalonna, hagyma, túró, vacsorára tej és puliszka. A gyermekek is segédkeztek a széna szárításában, esetleg kapáltak, gyomláltak.

Ugyanakkor itt éltek a havason, alapítottak családot azok, akiknek a munkája az erdőhöz, a legelőhöz kötődött.