# data[].attributes.body
El 17 de juliol de 1936 va esclatar la guerra civil espanyola. Va ser un conflicte que es va allargar fins al 1939 i va enfrontar dos bàndols: el bàndol nacional, que va començar la revolta i estava liderat pel general Franco , i el bàndol republicà, que defensava el govern democràtic que els militars nacionals volien enderrocar. conflicte ho va originar un intent de cop d'estat militar contra el govern espanyol, que tenia com a finalitat instaurar una dictadura.

# data[].attributes.body
La Repressió es va caracteritzar per la por, la repressió política i social, el control ideològic i moral de la població, la pobresa i la carència de les llibertats i drets humans més elementals, tant individuals com col·lectius. Naturalment es va establir durant i després de la guerra civil, durant la guerra va ser en les parts on controlava el territori y despres en el absolutisme de Franco (òbviament després de supostament “acabar” amb la vida de gent “important”).

En resum la repressió durant el franquisme va significar la pèrdua de llibertats, la persecució de moltes persones, i una censura molt forta en molts aspectes de la vida diària.

# data[].attributes.headline
Les conseqüències de la Guerra Civil per a la Població civil.

# data[].attributes.subject
Les conseqüències de la Guerra Civil per a la Població civil.

# data[].attributes.body
La resistencia durant el Franquisme es va manifestar a través de moviments clandestins que lluitaven contra la repressió política, cultural i social imposada per la dictadura. Grups de treballadors, intel·lectuals i estudiants van ser fonamentals en la lluita per la llibertat i la democràcia a Espanya.

# data[].attributes.headline
Mapes de les zones d’acció dels maquis i altres grups de resistència clandestins.

# data[].attributes.subject
Mapes de les zones d’acció dels maquis i altres grups de resistència clandestins.

# data[].attributes.body
Localització de les Agrupacions guerrilleres.

# data[].attributes.body
Francisco Franco (1892-1975):

General de l'Exèrcit i dictador d'Espanya per més de 30 anys, va liderar el cop des del Marroc i es va convertir en cap d'Estat després de guanyar la guerra. Líder de Falange Espanyola i de les JONS, partit únic, va establir una dictadura fascista que va tornar a conservadora i anticomunista després de perdre Alemanya la guerra mundial.

Emilio Mola (1887-1937)

Anomenat 'El Director', el Front Popular va destinar a Navarra com a governador militar per les seves tendències colpistes, va dirigir des d'allà els moviments preparatoris del cop d'Estat.

Gonzalo Queipo de Llano (1875-1951)

General de l'Exèrcit espanyol, va ser el responsable del cop militar a Sevilla on va aplicar una dura repressió. Va controlar Andalusia amb mà de ferro durant la guerra, administrant lleis i impostos segons la seva voluntat.

Manuel Azaña (1880-1940)

President del Govern el 1931-33 i 1936 i president de la Segona República entre 1936 i 1939.

Santiago Casares Quiroga (1884-1950)

President del Govern entre el 13 de maig i el 19 de juliol del 1936, va impulsar l'Estatut d'Autonomia de Galícia (que no es va aplicar). Va desanimar les informacions que advertien d'imminència del cop i va dimitir després de l'inici de la revolta.

José Alonso Mallol (1893-1967)

Director de Seguretat. Gràcies a escoltes telefòniques va redactar una llista de fins a 500 implicats al cop d'Estat que s'estava urdint. Es va exiliar a Mèxic després d'ajudar nombrosos refugiats.

Francisco Largo Caballero (1869-1946)

President del Govern entre setembre del 36 i maig del 37. Militant del PSOE i la UGT, va ser un dels líders de la revolució del 1934. En presidència, va reorganitzar l'Estat i va agrupar les milícies en un exèrcit organitzat. Va dimitir després dels enfrontaments del maig del 1937.

# data[].attributes.body
Full volant contra la pena de mort després de la sentència contra Salvador Puig Antich.

# data[].attributes.body
Soldats, pagesos, obrers desfilen al costat del falangista braç enlaire (una variant de la salutació romà popularitzada pels feixistes italians), sota el lema de dalt Espanya! El nou crit ritual patriòtic, encunyat per la Falange, substituïa el tradicional ¡visca Espanya! com una concessió a la moda totalitària.

El populisme que intentava recrear la Falange, i que es caracteritzava pel tuteig, l'ús del tractament de camarada, la camisa blava de l'uniforme —ús testimonial d'una peça obrera—, la bandera revolucionària vermella i negra —amb els mateixos colors que la ensenya anarcosindicalista—, no deixava de ser, però, més efectista que real. Eren els militars els qui dirigien la vida política. L'anomenada revolució nacionalsindicalista no va deixar de ser una liquidació dels conflictes socials per mitjà dels sindicats corporatius i verticals. Entre les classes populars, on més suport assoliria l'Alçament seria entre els sectors camperols de Castella i de Navarra, no entre el proletariat industrial urbà.

Detalls tècnics del cartell:

Autor, anònim. Impremta, D. E. P. P. Mides, 117 x 83 cm. (Col. CEHC.)

Font: “Cartells de la Guerra Civil Espanyola”, Edicions Urbión, S.A. 1981.

# data[].attributes.body
Aquesta va ser una de les pancartes que van posar per frenar en franquisme en nombre de la resistencia.

Cartell propagandístic del bàndol republicà usant el lema "No passaran!" durant la batalla de Madrid.

# data[].attributes.headline
Mapes dels primers territoris controlats per cada bàndol

# data[].attributes.subject
Mapes dels primers territoris controlats per cada bàndol

# data[].attributes.body
Evolució de la zona republicana al llarg de la guerra

# data[].attributes.headline
Llei repressiva (Lleis de responsabilitats polítiques, 1939)

# data[].attributes.subject
Llei repressiva (Lleis de responsabilitats polítiques, 1939)

# data[].attributes.body
Imatge d'una de les moltes lleis repressives, aquesta com diu el títol es la llei de responsabilitats polítiques del 1939

# data[].attributes.headline
El conflicte social durant la Segona República

# data[].attributes.subject
El conflicte social durant la Segona República

# data[].attributes.headline
Manifestació reprimida per la policia franquista

# data[].attributes.subject
Manifestació reprimida per la policia franquista

# data[].attributes.body
Manifestació antifranquista reprimida per la policía

# data[].attributes.body
Durant la Segona República Espanyola (1931-1936), es va viure un període d'intenses tensions socials i polítiques. Les reformes progressistes del govern republicà, com la reforma agrària, l'educativa i l'autonomia de Catalunya, van generar divisió. Els treballadors i camperols exigien més drets, mentre que els grans propietaris i sectors conservadors s'oposaven a aquests canvis.

# data[].attributes.headline
La segona república Reformes socials i polítiques (1931-1936) 

# data[].attributes.subject
La segona república Reformes socials i polítiques (1931-1936) 

# data[].attributes.headline
Presons franquistes i de persones represaliades

# data[].attributes.subject
Presons franquistes i de persones represaliades

# data[].attributes.body
Aquesta es l'imatge d'un dels molts camps de concentració amb pressoners, per desgracia no hem pogut trobar quin de tots

# data[].attributes.headline
 1. Conflictes durant la Segona República

# data[].attributes.subject
 1. Conflictes durant la Segona República

# data[].attributes.body
En aquest mapa podem veure les diferents zones on va veure conflictes.

# data[].attributes.body
La Segona República Espanyola, que es va establir el 1931 i va durar fins al 1936, va ser un període d'importants reformes socials i polítiques a Espanya. Durant aquests anys, es van fer diverses iniciatives amb l'objectiu de modernitzar el país i promoure la justícia social.

# data[].attributes.body
La economia durant l'època franquista (1939-1975) es caracteritza per un conjunt de polítiques i transformacions que van marcar profundament el desenvolupament econòmic d'Espanya. Després de la Guerra Civil, el règim de Francisco Franco va imposar una política d'autarquia que buscava l'autosuficiència i va portar a una greu recessió i penúries. No obstant això, a partir dels anys 50, Espanya va començar a obrir-se al mercat exterior, la qual cosa va facilitar l'entrada d'inversions estrangeres i va donar lloc al que es coneix com el "miracle econòmic espanyol". Aquesta etapa es va traduir en un ràpid creixement industrial, una urbanització accelerada i un auge del turisme. Malgrat aquest creixement, també es van accentuar les desigualtats socials i regionals, així com els problemes ambientals. A mesura que s'acostava la dècada dels 70, la crisi econòmica i les tensions socials van contribuir a un canvi inevitable cap a la transició democràtica.

# data[].attributes.attachment_caption
Es un grafic de l'economia durant l'epoca de franco que explica el PIB pero españa i la resta d'Europa

# data[].attributes.headline
conflictes laboral a la Segona República 

# data[].attributes.subject
conflictes laboral a la Segona República 

# data[].attributes.body
En aquest gràfic podem veure la conflictivitat laboral durant la segona república.

# data[].attributes.body
El cartell de l'Ajut Infantil de Reraguarda (AIR) de 1937, amb un dibuix de Ramon Casas, és un exemple de reutilització artística. Malgrat que Casas havia mort el 1932, la seva imatge de 1922, creada per a una campanya antituberculosa

# data[].attributes.headline
La política a Espanya a la Segona República

# data[].attributes.subject
La política a Espanya a la Segona República

# data[].attributes.body
La Segona República va durar vuit anys i va finalitzar després de la victòria franquista a la guerra civil.

# data[].attributes.attachment_caption
- Cronologia dels conflictes principals, des de la proclamació de la república fins al començament de la Guerra civil.

# data[].attributes.body
La manifestació antifeixista i per la llibertat fou una manifestació que tingué lloc el 29 d'abril de 1934 a Barcelona.

# data[].attributes.attachment_caption
"Visca la República!", va ser la consigna que moltíssims espanyols van poder proclamar amb l'adveniment del nou sistema polític un 14 d'abril del 1931. 

# data[].attributes.body
Aquesta es una infografia sobre la línia del temps, que t'explica mes o menys com evoluciona la república.

# data[].attributes.headline
3. Imatges de manifestacions, vagues i enfrontaments entre grups politics 

# data[].attributes.subject
3. Imatges de manifestacions, vagues i enfrontaments entre grups politics 

# data[].attributes.body
• La crisi de la dictadura va conduir al derrocament de la monarquia i el 1931 es va proclamar la República.

# data[].attributes.body
Manuel azaña

Alejandro leroux

Nicers alcald zemera

Marcelino domingo

Santiago

# data[].attributes.body
Portada de un procedimiento sumarísimo al que fueron sometidos colectivamente varios ubriqueños (ATMT2).

# data[].attributes.headline
Mapa de les principals presons polítiques i camps de concentració franquistes.

# data[].attributes.subject
Mapa de les principals presons polítiques i camps de concentració franquistes.

# data[].attributes.body
Mapa polític de les ubicacions de tots el camps de concentració y presons a l'època franquista

# data[].attributes.attachment_link.title
LA SEGUNDA REPÚBLICA en 10 minutos. Resumen HD

# data[].attributes.headline
Carta d'una persona víctima de la repressió

# data[].attributes.subject
Carta d'una persona víctima de la repressió

# data[].attributes.body
"Queridos hijos, me matan por ser bueno y querer que no padezcáis hambre", diu la carta

# data[].attributes.body
Aquesta era la moneda durant el franquisme, que actualment pot arribar a valdre 36.000 euros

# data[].attributes.body
Comissions Obreres (CCOO) va el ser sindicat de classe opositor al franquisme.

# data[].attributes.body
Detall de la portada de 'Història de la Segona República Espanyola (1929-abril 1933)'

# data[].attributes.headline
Entrevista a persona víctima per la repressió franquista

# data[].attributes.subject
Entrevista a persona víctima per la repressió franquista

# data[].attributes.attachment_link.title
Testimonio: A sus 99 años Luis recuerda la Guerra Civil española

# data[].attributes.body
Durant l'època franquista (1939-1975), l'economia espanyola va passar per diverses etapes. Inicialment, després de la Guerra Civil, el règim va implementar una política autàrquica que buscava l'autosuficiència, la qual va portar a una gran recessió i penúries econòmiques. A partir dels anys 50, amb l'obertura al mercat exterior i l'entrada d'inversions estrangeres, l'economia va començar a experimentar un creixement notable, conegut com el "miracle econòmic espanyol". Aquesta etapa es va caracteritzar per la industrialització, l'urbanització i un augment del turisme. No obstant això, les desigualtats socials i regionals es van accentuar, i la reactivació econòmica va tenir un cost ambiental i social. La crisi final dels anys 60 i 70 va ser un preludi de les tensions socials que culminarien amb la transició democràtica.

# data[].attributes.headline
creixement del PIN entre l'any 1955-1975

# data[].attributes.subject
creixement del PIN entre l'any 1955-1975

# data[].attributes.body
Es un mapa de com va afectar el creixement del PIN a Espanya

# data[].attributes.headline
Video de testimonis explicant la vida clandestina i la repressió que van patir.

# data[].attributes.subject
Video de testimonis explicant la vida clandestina i la repressió que van patir.

# data[].attributes.attachment_link.title
Testimonio de la Guerra Civil Española: Dionisio Fernández

# data[].attributes.headline
com era l'economia a l'epoca franquista?

# data[].attributes.subject
com era l'economia a l'epoca franquista?

# data[].attributes.body
VIDEO EXPLICATIU:Explica com era l'economia i en que aspectes afectaven

# data[].attributes.attachment_link.title
Cómo FRANCO cambió la economía ESPAÑOLA - VisualEconomik

# data[].attributes.body
El nostre grup ha treballat la vida quotidiana al franquisme, fent diversos aspectes que van marcar aquesta època. Durant el franquisme, la vida quotidiana estava profundament influenciada per la repressió política i social, així com per les condicions econòmiques difícils. Alguns dels temes que hem fet inclouen: La falta d'aliments, la repressió social i la educació a les escoles sempre posant al franquisme con si fossi la salvació del país.

# data[].attributes.headline
Franco visita les obres de l'embassament de Santa Ana el 1955

# data[].attributes.subject
Franco visita les obres de l'embassament de Santa Ana el 1955

# data[].attributes.body
Fragment d'un llibre de text a escoles franquistes

# data[].attributes.body
Fragment d'un diari

Quan les dones van començar a treballar en aquella època, van treure aquest fragment al diari, on deia bàsicament que les dones quan treballaven no duraven molt de temps fent el seu treball i havien de fer molts esforços físics que els causaven diferents trastorns de tots tipus.

# data[].attributes.headline
Captaires a la porta del restaurant Lhardy, a Madrid, el 1940.

# data[].attributes.subject
Captaires a la porta del restaurant Lhardy, a Madrid, el 1940.

# data[].attributes.body
Al 1940, al restaurant Lhardy de Madrid van veure captaires a la porta i van treure una fotografia. Aquesta fotografia va arribar ràpidament a la gent i va ser molt revolucionaria.

# data[].attributes.body
Edifici a Sevilla amb l'escut Franquista

A l'actualitat encara hi ha edificis amb l'escut franquista. Aquí tenim un exemple d'un monument a Sevilla que té l'escut.

# data[].attributes.body
Nens als carrers demanant pà

reflecteix la pobresa extrema de l'Espanya de la postguerra, fruit de l'escassetat d'aliments i les polítiques del franquisme.

# data[].attributes.body
Propaganda Franquista

Propaganda franquista que culpa al marxismo, anarquismo y masonería de destruir España.

# data[].attributes.body
Testimoni del Franquisme

# data[].attributes.attachment_link.title
Testimonio: A sus 99 años Luis recuerda la Guerra Civil española

# data[].attributes.headline
Cues de racionament | Cecilio Sánchez del Pando

# data[].attributes.subject
Cues de racionament | Cecilio Sánchez del Pando

# data[].attributes.body
La imatge mostra una cua on l'escassetat d'aliments obligava la gent a fer llargues cues per obtenir productes bàsics.

# data[].attributes.headline
Imatges reals de conflictes de la guerra española

# data[].attributes.subject
Imatges reals de conflictes de la guerra española

# data[].attributes.body
La Guerra Civil Espanyola , que va durar des del 1936 al 1939, va tenir efectes devastadors sobre la població civil. Moltes persones van morir com a resultat del conflicte i de la violència i la repressió política en els anys següents. Després de la victòria franquista, moltes persones van ser executades o empresonades, o bé van ser obligades a l’exili, entre 1939 i els primers anys de la dictadura. Les infraestructures del país van quedar destruïdes, i els ciutadans van patir una gran escassetat d’aliments i productes bàsics durant la postguerra, fins ben entrada la dècada dels anys quaranta. La dictadura de Franco, el règim que va durar des del 1939 fins al 1975, fou una dictadura feixista i va reprimir política i culturalment el país; els franquistes perseguien els dissidents i prohibien gairebé altres llengües a ser utilitzades en públic. A més, la guerra va dividir les famílies i va causar traumes psicològics, deixant la societat marcada per la desconfiança i el silenci. En conseqüència, els canvis demogràfics causats per les morts i l’exili, i d’altres factors, van afectar profundament la població espanyola.

# data[].attributes.body
Imatge del 14 d'abril del 1931 a Madrid.

# data[].attributes.headline
Les Brigades Internacionals i el suport internacional

# data[].attributes.subject
Les Brigades Internacionals i el suport internacional

# data[].attributes.body
Les Brigades Internacionals foren unitats militars formades per voluntaris d'esquerra vinguts d'arreu del món per lluitar contra el feixisme en la Guerra Civil espanyola, a favor de la República i en contra dels militars del general Franco reforçats pels règims totalitaris d'Alemanya i Itàlia.

Les Brigades Internacionals van ser formades per voluntaris estrangers per lluitar a favor de la Segona República Espanyola durant la Guerra Civil Espanyola (1936-1939). Es van organitzar amb suport de la Comintern i el Partit Comunista Soviètic, amb el centre de comandament a Albacete. Van participar-hi uns 32.000-35.000 voluntaris de més de 50 països, destacant França, Alemanya, Itàlia, Polònia, Estats Units, i Regne Unit. Motivats per l'antifeixisme, van lluitar fins al 1938, quan van ser retirats per pressions diplomàtiques.

Eren antifeixistes, incloent-li comunistes, socialistes, anarquistes i gent d’esquerres. També eren gent intelectual.

# data[].attributes.body
1. Autarquia inicial: Polítiques de autosuficiència que van provocar recessió i penúries.

2. Miracle econòmic: A partir dels anys 50, creixement gràcies a la industrialització i inversions estrangeres.

3. Turisme: Increment significatiu del turisme com a motor econòmic.

4. Desigualtats: Augment de les desigualtats socials i regionals.

5. Crisi final: Problemes econòmics als anys 60 i 70 que van contribuir a la transició democràtica.

# data[].attributes.headline
Testimoni persona de la brigada internacional

# data[].attributes.subject
Testimoni persona de la brigada internacional

# data[].attributes.attachment_link.title
Brigadas Internacionales. Entre memoria y silencio

# data[].attributes.attachment_caption
Fotos històriques d'AP de la guerra civil a Barcelona i rodalies. Joves a Barcelona formen una brigada de cubs per passar la runa pel carrer en un intent de rescatar els vius i recuperar els cadàvers, el 17 de març del 1938. La ciutat va ser bombardejada per l'exèrcit insurgent del general Franco.

# data[].attributes.attachment_caption
Entre gener i febrer de 1939, milers de refugiats republicans van creuar els Pirineus mentre les tropes franquistes ocupaven el territori català fins a la frontera francesa.

# data[].attributes.attachment_caption
Aquest es un grafic sobre les arribadesde de refugiats i evacuat a granollers

# data[].attributes.attachment_caption
Aquestes són cartes que escrivien per comunicar-se amb els seus familiars o parelles aquestes cartes podien parlar de diversos temes algunes preguntaven per la família, altres per collir també demanaven objectes i sobretot escrivien comiats.

# data[].attributes.attachment_caption
1/02/1939: carta manuscrita adreçada a l'alcalde de Manresa per Ruth Greixer des de Banyuls de la Marenda (Catalunya Nord), on li demana si el seu marit, el doctor Luis Gerez Maza, cap de la secció de cirurgia de lhospital militar núm. 3 de Manresa, “està mort o fet presoner o si ha pogut quedar-se a la seva plaça”.

# data[].attributes.headline
Testimonio: A sus 99 años Luis recuerda la Guerra Civil española

# data[].attributes.subject
Testimonio: A sus 99 años Luis recuerda la Guerra Civil española

# data[].attributes.attachment_link.title
Testimonio: A sus 99 años Luis recuerda la Guerra Civil española

# data[].attributes.attachment_link.title
Teaser "Relats viscuts. Memòria oral de Cardedeu. La Guerra Civil"

# data[].attributes.body
1. Pobresa i penúria: La política d'autarquia va causar escassetat de béns i aliments.

2. Desocupació: Alt nivell d'atur, especialment en les zones rurals.

3. Desigualtats socials: Creixement de les diferències entre classes i regions.

4. Inflació: Augment dels preus, afectant el poder adquisitiu.

5. Contaminació ambiental: La industrialització accelerada va provocar danys ecològics.

6. Dependència exterior: L'economia es va tornar vulnerable a les crisis externes.

# data[].attributes.body
Condicions abans de 1975: La dictadura de Franco va generar una crisi econòmica i social amb dificultats de vida.

Expectatives post-Franco: La mort de Franco va generar esperances de democràcia, però va haver-hi inestabilitat amb l'assassinat de Carrero Blanco.

Passos cap a la democràcia:

Joan Carles I es va fer rei (1975).

Legalització de partits com el PCE (1976).

Primeres eleccions democràtiques (1977).

Aprovat la Constitució (1978).

Rol d'Adolfo Suárez: La seva elecció com a president va ser crucial per a les reformes i el consens polític.

Moments clau: Jurament de Joan Carles I, dimissió d'Arias Navarro, aprovació de la Llei de Reforma Política.

Reformes: Inclou l'amnistia (1977) i els Pactes de la Moncloa per estabilitzar l'economia.

Drets humans: Defensa de les llibertats individuals com a part de la transició.

Legalització de partits i sindicats: Fonamental per a la democratització.

Tensions socials: Conflictes entre franquistes i democràtics amb mobilitzacions socials.

Influencia de l'extrema dreta: Grups violents van dificultar el diàleg.

Violència: Les forces de seguretat van reprimir les mobilitzacions.

Moviments socials: Feminisme i moviment estudiantil van influir en la societat democràtica.

Constitució de 1978: Estableix Espanya com un Estat democràtic, reconeixent drets fonamentals i la divisió de poders

# data[].attributes.headline
Importancia de les brigades a la batalla de l'Ebre

# data[].attributes.subject
Importancia de les brigades a la batalla de l'Ebre

# data[].attributes.body
A la Batalla de l’Ebre (1938), les Brigades Internacionals van jugar un paper clau com a reforç de les forces republicanes. Aquesta batalla va ser una de les més llargues i decisives de la Guerra Civil Espanyola. Les Brigades van participar activament en els combats i van aportar experiència militar i moral a l'exèrcit republicà, que estava en una situació crítica.

Tot i la seva valentia i sacrifici, les Brigades no van poder revertir el curs de la guerra. La Batalla de l'Ebre va acabar amb una derrota per a la República, marcant l’inici del final del conflicte. Malgrat això, la seva influència va ser significativa en mantenir la resistència republicana durant més temps, retardant l’avenç de les forces franquistes.