# data[].attributes.body
1. Diskutér hvorfor megen undervisning i Natur & udeliv gennemføres med fokus på mestring, og drøft hvad konsekvenserne af dette er for læringsudbytte og deltagelse.

2. Diskuter hvordan MTB/Surf kunne gennemføres som forbundethedsfriluftsliv, og overvej om/hvordan en sådan undervisning kunne berige udbyttet af idrætsfaget (eller andre fag).

3. Diskutér om øget refleksion (på elevniveau) i idrætsundervisning er afgørende for, at kunne indfri dannelsesmuligheder i Natur & udeliv. Drøft om det er ønskværdigt og realistisk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Søren Andkjærs model over de 5 fremtrædende kategorier i det moderne friluftsliv.

Modellen viser et spænd mellem overskridelse/udfordring og indlevelse/forståelse, Samfund/natur/miljø og Menneske/krop. De forskellige områder bevæger sig fra adventure race til natur og natur vejledning. Modellen er god til at finde ud af hvor man vil lægge fokusset ift. Målgruppen. Da vi planlagde aktiviteten besluttede vi at vores aktivitet skulle bevæge sig mellem udfordringsaktiviteter i naturen, friluftsaktiviteter i naturen og traditionelt nodisk friluftsliv. Snobrødsaktiviteten var oppe i traditionelt nordisk friluftsliv, da det er en stor del af det traditionelle friluftsliv i Danmark. Ved friluftsaktiviteter i naturen valgte vi at lege nogle vilde lege og alm. Lege. Ved udfordringsaktiviteter i naturen valgte vi at tage klatring med ind, da det kan være udfordrende uden at det i sig selv bevæger sig ned i adventure race. Vi havde valgt den fordeling da vi tænkte vi kunne ramme et bredt spektra af mennesker ved at ligge aktiviteterne i de 3 midterste bobler, da det var vigtigt fordi vi ikke vidste hvor mange og hvem der kom, og fordi det passede godt til vores formål med aktiviteten.

http://idrottsforum.org/articles/andkjaer/andkjaer100606.html

# data[].attributes.attachment_link.description
Søren Andkjærs model over de 5 fremtrædende kategorier i det moderne friluftsliv. Modellen viser et spænd mellem overskridelse/udfordri...

# data[].attributes.body
Se gerne både tilbud materialer og ret fornuftig undersøgelse - både til idrætsfaget og bachelor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Friluftsliv gør børn gladere og klogere. Det styrker deres motorik, læring og personlige udvikling. Friluftsrådet arbejder for, at friluftsliv kommer på skoleskemaet for alle elever.

# data[].attributes.headline
Læringskort til Friluftsliv - Friluftsrådet

# data[].attributes.subject
Læringskort til Friluftsliv - Friluftsrådet

# data[].attributes.body
Se læringskort i bunden af siden med aktivitetsforslag. Kan evt. være en ramme, som studerende og elever kan arbejde videre med.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Friluftsrådet har udgivet 112 læringskort om friluftsliv til grundskolen. Læringskortene demonstrerer nogle af alle de muligheder, som friluftsliv kan bidrage med til undervisningen.

Læringskortene lever op til Forenklede Fælles Mål for idræt, men er også velegnede til andre fag i grundskolen - ikke mindst den understøttende undervisning.

Læringskortene er opbygget, så du som lærer eller pædagog nemt kan komme i gang med undervisningen i friluftsliv uden at have forudsætninger for aktiviteterne. De er inddelt i syv serier. Hver serie består af otte til 20 læringskort, der er udviklet af specialister inden for de forskellige kategorier: Kano, Bouldering, Orientering, Teambuilding gennem friluftsliv, Friluftsliv på hjul, Vinterfriluftsliv og Basisfriluftsliv.

Friluftsrådet opfordrer alle til, at reglerne for at færdes og opholde sig i naturen og sikkerhedsforanstaltninger overholdes ved udførelse af aktiviteterne på læringskortene. Det er den ansvarlige for udførelsen af aktiviteten, som bærer ansvaret for, at reglerne for at færdes og opholde sig i naturen og sikkerheden overholdes.

Læringskortene er støttet af Udlodningsmidler til friluftsliv.

Friluftsrådet ønsker dig rigtig god fornøjelse med læringskortene til friluftsliv!

# data[].attributes.attachment_link.description
Læringskort til friluftsliv gør det nemt at integrere friluftsliv i grundskolen. Der er læringskort i syv kategorier.

# data[].attributes.body
Kort med centrale begreber og beskrivelser, som har været anvendt til samtale og refleksion over friluftsliv. Her i kort form som kan bruges både med studerende og elever. For lærerstuderende f.eks. i forlængelse af Jan Arvidsens og Vagn Adler Sørensens kapitel 20 i Idræt i skolen.

# data[].attributes.headline
Skoven i skolen - med verdensklasse Karen Barfod

# data[].attributes.subject
Skoven i skolen - med verdensklasse Karen Barfod

# data[].attributes.attachment_link.title
Velkommen til Skoven i Skolen | Skoven i skolen

# data[].attributes.body
Idrætsfaget lægger op til, at vi skal lære noget med kroppen (jf. alsidig idrætsudøvelse) Undervisningen kan ofte gå op i mål, hvorfor andre aspekter af faget kan blive overskygget (skru ned for den læringsmålstyrede undervisning). Mestringsfokus kan negligere styrken i at opleve (f.eks. det kolde vand, lyset, naturens udseende, bølgernes brus mv)

Have fokus på oplevelsesdimensionen (kropslige erfaringer, viden om vejrforhold, vand mv). Fokus på at gøre! Fokus på at tale ind i de studerendes oplevelser. I det her tilfælde den kropslige med elementet vand. Inddrage natursyn og menneskets brug af naturen, i med og mod naturen. Kultur versus natur.

Den “gode” balance mellem at gøre, mærke, se og høre. Italesætte gennem aktiviteter. 80% gøren og 20 % snak. Sæt ord på oplevelser og omvendt. At være anvendelsesorienteret. Vi skal ikke bare tage ud i Løkken for at surfe. Det kræver en bevidstgørelse af formålet og dannelsespotentialerne.

# data[].attributes.body
1) Mener at meget uv i friluftsliv ikke kun er mestring, men også samværsorienteret og i nogen grad forbundethed. Men kort sagt, så vil en snæver orienteret uv i mindre tiltrække de elever/studerende, som i højere grad tiltrækkes af fx præstation eller andre motivationsorienteringer.

2) Surf eller aktiviteter på og i vand kunne i høj grad berige udbyttet idrætsundervisningen. Forbundethed, som væren i nuet - omkring oplevelsen af og opmærksomheden på vandet - af bølgerne, som vi er afhængige af, når vi surfer. Eller forbundethed, som opmærksomhed på hvordan vi indgår i naturen og skal behandle den med respekt og en gåtur langs strandkanten for at samle skrald ville både gøre os opmærksomme og aktivere os.

3) Refleksion ift dannelsesmuligheder er 2-sidet afhængig af, hvordan man vil fremme dannelse. På den ene side er det centralt, at man har stærke sansemæssige oplevelser i naturen, som sætter sig spor som det de er uden at de bliver "snakket ihjel". På den anden side er det altid vigtigt OG realistisk, at vi på elevniveau reflekterer over indholdet og oplevelser i idrætsundervisningen - netop for at omforme oplevelser til erfaringer, der kan bundfælde sig som holdninger og aktiv stillingstagen i samspil med andre.

# data[].attributes.body
1) Opdeling i hold. Bygge en tømmerflåde eller sejlbåd ved brug af 2 kanoer. Fremvise fartøjet på vandet (både som fartøj og måske også ift. æstetisk udformning) og afgive stemmer/point til de andre hold. Hvem får flest point.

2) Helt simpelt: Kanopolo. En bane med 2 eller flere mål. 2 hold af fx 3-4 kanoer. Man må ikke sejle med bolden og man må ikke brug padlen til at få fat i bolden. Man må gerne brug padlen til at forsvare målet.

# data[].attributes.body
1) I arbejdet med natur/udeliv kan konsekvenser ved en ulykke være større end i almindelig idrætsundervisning; du kan blive væk, blive for kold, gå sukkerkold, falde i vandet og blive fanget af bølger, styrte i højfart fra MTB, derfor kan der være et større fokus på nogle konkrete færdigheder man skal kunne, for at mindske risikoen for alvorlige situationer. Derudover kan det være nemmere at vurdere hvornår man er kommet i "mål" og løst en opgave. Det betyder at man kan gå glip at den læring der ligger i at være og mærke naturen/udelivet sammen.

2) Hvis vi stiller opdagende og oplevende spørgsmål til elever, så de ligger op til, at eleverne skal anvender deres sanser, så kan de måske opnå at komme tættere på naturen. F.eks. mærk sandet, hvor langt skal I ned for at det bliver vådt? hvordan kan det være at stranden er så bred her i forhånd til andre strande i har været på? Hvorfor er der ingen sten her? Hvorfor er det et godt sted at surf? Undersøg bølgerne, hvilke er nemme, hvilke er svære? osv.

3) Øget refleksion er både ønskværdigt og realistisk. Det kan f.eks. gøres ved at bygge refleksionerne op i forhold til erfaring/oplevelse som eleverne har fået, ellers kan det være svært. Samtidig hvis der sættes fokus på andet end blot færdighed, kan det give mulighed for eleverne oplever stedet. Sæt eventuelt i forbindelse med kulturbegrebet.

# data[].attributes.headline
Arbejdsspørgsmål og modeller og figurer kan downloades 

# data[].attributes.subject
Arbejdsspørgsmål og modeller og figurer kan downloades 

# data[].attributes.attachment_link.description
DEN PROFESSIONELLE IDRÆTSLÆRERS KORT OG KOMPASIdrætsfaget er timemæssigt det fjerdestørste fag i skolen, og det er et af de få fag, som eleverne møder gennem alle skoleårene. Som idrætslærer har du derfor alle muligheder for at give eleverne værdifulde erfaringer med at bruge og mærke deres kroppe. God idrætsundervisning kommer dog ikke af sig selv. Den kræver, at du som idrætslærer er fagligt nysgerrig og ambitiøs på fagets og elevernes vegne. Og at du kan udvikle og gennemføre en alsidig og differentieret undervisning, hvor alle elever uanset forudsætninger har lyst til at deltage og mulighed for at lære. IDRÆT I SKOLEN – EN GRUNDBOG I IDRÆTSDIDAKTIK bidrager med viden og indblik i grundlæggende spørgsmål og opgaver, som knytter sig til at være idrætslærer i skolen, og kvalificerer idrætslærerens evne til med myndighed og selvstændighed at begrunde valg og udøve professionel dømmekraft. Bogen kobler almen didaktik og pædagogik sammen med idrætsfaget og idrætsdidaktikken og introducerer til idrætspædagogiske dimensioner og praktiske indholdsområder. Med bogen får den professionelle idrætslærer kort og kompas til at navigere rundt i det idrætsfaglige landskab. Bogen er målrettet lærerstuderende og idrætslærere i grundskolen, men også pædagogstuderende, idrætsstuderende på universitetet, undervisere på idrætshøjskoler, private idrætsinstruktører og trænere i foreningsidrætten vil med udbytte kunne læse med. En række idrætsfaglige eksperter fra landets professionshøjskoler og universiteter har bidraget til grundbogen med deres specialiserende indsigter og perspektiver: • Andreas Bolding Christensen • Annemari Svendsen • Annie Hjort Pedersen • Birgitte Hedeskov • Erik Juul • Esben Stilund Volshøj • Helle Winther • Jan Arvidsen • Jesper Sandfeld • Kasper Lasthein Madsen • Kristian Hjort Normann Pedersen • Louise Kamuk Storm • Martin Elmbæk Knudsen • Martin Sækmose Lykkegaard • Ole Lund • Susanne Storm • Tue Fisker • Vagn Adler Sørensen På fanen ”Downloads” finder du alle bogens figurer og tabeller samt arbejdsspørgsmål til bogens 24 kapitler og fire delintroduktioner.“Idræt i skolen – en grundbog i idrætsdidaktik er et nyt og vigtigt skridt i forhold til faglig indsigt og tydelighed i forhold til at skabe meningsfuld idrætsundervisning i skolen. Det er en bog, der har hele idrætsfaget samlet et sted. Alt hvad en idrætslærer skal bruge for at kunne navigere i et felt med mange meninger, er her samlet og giver den enkelte idrætslærer ro, indsigt og faglige udviklingsmuligheder til at skabe en alsidig og differentieret idrætsundervisning.” – Folkeskolen.dk

# data[].attributes.headline
Evaluering 2024- - Hjerte - Hvad har været godt?

# data[].attributes.subject
Evaluering 2024- - Hjerte - Hvad har været godt?

# data[].attributes.body
♥ - Hvad har været godt ved årets LI-seminar?