# data[].attributes.body
Ellen vil gerne hjem i eget hjem, hvilket med nuværende funktionsniveau ikke kan lade sig gøre grundet husets indretning.

Ellen mener, at hvis hjemmeplejen leverer en højere service bliver det ikke noget problem. Hun har en søster i Gentofte, der i en lignende situation har modtaget betydeligt mere hjælp i form af boligændringer, praktisk hjælp og bistand.

# data[].attributes.body
I følge hvilken lov og evt. hvilken §§ kan Ellen få hjælp til personlig pleje i eget hjem?

Hvad betyder kvalitetsstandarder - kan i finde en kvalitetsstandard for personlig pleje i jeres egen kommune -

Hvad siger den om den hjælp Ellen kan få?

Hvad tænker I ift. arbejdsmiljø?

Hvad vil i sige til Ellen ?

# data[].attributes.headline
Kvalitet Standard i Middelfart og Assens Kommune

# data[].attributes.subject
Kvalitet Standard i Middelfart og Assens Kommune

# data[].attributes.body
Middelfart Kommune har fastlagt kvalitetsstandarder for forskellige serviceområder, især for ældre og handicappede borgere. Disse standarder beskriver det serviceniveau, som kommunen har vedtaget, og hvordan de politiske mål omsættes til konkrete afgørelser for den enkelte borger..

For eksempel omfatter kvalitetsstandarderne områder som personlig pleje, rengøring, madudbringning, og psykisk hjælp og støtte. Formålet er at sikre, at alle borgere modtager en ensartet og respektfuld service, der tager udgangspunkt i deres individuelle behov.

Assens Kommune har en række kvalitetsstandarder, der beskriver det serviceniveau, som byrådet har fastlagt. Disse standarder dækker forskellige områder som ældrepleje, social støtte, genoptræning, og meget mere. Formålet med kvalitetsstandarderne er at give borgerne klar information om, hvilket serviceniveau de kan forvente inden for de forskellige fagområder.

# data[].attributes.body
Assens kommune :

Kvalitetsstandard for personlig og praktisk hjælp (assens.dk)

Middelfart Kommune:

https://middelfart.dk/familie/aeldre/hjaelp-og-pleje/

# data[].attributes.body
Kvalitetsstandard for personlig pleje, praktisk hjælp og rengøring (voksenområdet) jf. serviceloven

§ 83 1. Formål

Formålet med hjælp efter serviceloven

§ 83 er at støtte borgeren i at vedligeholde fysiske eller psykiske færdigheder. Støtten bliver givet med fokus på at afhjælpe væsentlige følger af nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, så borgeren kan leve så selvstændigt et liv som muligt.

Hjælpen skal betragtes som hjælp til selvhjælp eller som supplerende hjælp til opgaver, som borgeren er ude af stand til at udføre på egen hånd. Hjælpen skal gives og tilrettelægges i nært samarbejde med borgeren.

Hjælpen sigter imod, at borgeren kan klare så mange opgaver som muligt selvstændigt.

2. Lovgrundlag Lov om social service § 83, stk. 1,1-2 Lov om social service § 94 og § 94a

# data[].attributes.body
Aktiviteter der kan indgå i ydelserne: Personlig hygiejne

• Hjælp til brusebad eller sengebad

Hjælp til brusebad i kar ydes kun, hvis borgeren selv er i stand til at komme i og ud af karret.

• Rengøring af kørestol.

• Hårvask inkl. eventuel føntørring.

• Øvre/nedre toilette inkl. hudpleje.

• Tand- og protesebørstning.

• Barbering.

• Fjernelse af uønsket hårvækst i ansigt.

• Frisering.

• Neglepleje: Rensning og klipning af negle på hænder

• Hjælp til at give medicin.

# data[].attributes.headline
Kvalitetsstandarder - Personlig pleje i Assens

# data[].attributes.subject
Kvalitetsstandarder - Personlig pleje i Assens

# data[].attributes.body
Her gives hjælp til de aktiviteter, der relaterer sig til personlige hygiejne; bad, hårvask, øvre og nedre hygiejne, af- og påklædning, toiletbesøg mv., når det vurderes, at borgeren ikke er i stand til at gøre det selvstændigt.

Følgende kan som udgangspunkt udføres flere gange dagligt

• Toiletbesøg- inkl. skift og alm. soignering i relation til ble/kateter/uridom mv.

• Tømme kolbe, bækken og spand fra toiletstol i toilet. Rengøring efter behov af kolbe, bækken og toiletspand.

Følgende kan som udgangspunkt udføres dagligt

• Personlig hygiejne, herunder brusebad uden hårvask (overbrusning), øvre og nedre hygiejne, af- og påklædning, soignering, tandbørstning, barbering, rede hår, pudse briller, hjælp til kropsbårne hjælpemidler mm.

Følgende kan som udgangspunkt udføres ugentligt

• Brusebad med hårvask

• Klipning af negle

# data[].attributes.body
Når en borger modtager hjælp eller støtte i eget hjem, betragtes borgerens hjem som en arbejdsplads. Dette medfører, at der ifølge Arbejdsmiljøloven skal gennemføres en arbejdspladsvurdering (APV).

Forpligtelsen til at foretage en arbejdspladsvurdering (APV) er arbejdsgiverens og foretages af den private eller kommunale leverandør.

Arbejdspladsvurderingen (APV) kan påvise behov for hjælpemidler eller boligændringer. Det betyder også at:

• Borgeren skal være med til at sørge for, at medarbejderen ikke udsættes for risiko for pådragelse af arbejdsskader, når der arbejdes i borgerens hjem.

Generelt om hjemmehjælp

• Borgeren skal sørge for, at elektriske redskaber er i forsvarlig stand.

• Borgeren skal sørge for en støvsuger med forlængerrør samt at gulvskubbe og koste er forsynet med et kosteskaftslængde på 150 cm.

Miljøvenlige rengøringsmidler, der er indkøbt i samarbejde med hjælperen. (eksempelvis Svanemærket)

• Sikre adgangsforhold til boligen via god udendørsbelysning, rydning af sne m.m.

• For at skabe plads til eventuelle hjælpemidler kan det blive nødvendigt at flytte nogle møbler og eventuelt fjerne dørtrin med mere.

• Der må ikke ryges i hjemmet, når hjemmeplejen er tilstede. • Det psykiske arbejdsmiljø skal være i orden - det betyder blandt andet, at omgangstonen skal være præget af gensidig respekt.

• Hvis arbejdet i hjemmet i enkelte tilfælde kræver, at hjemmeplejen skal benytte noget til at stå op på, må medarbejderne kun benytte godkendte trappestiger, og arbejdshøjden må maximalt svare til 3 trin.

Trappestiger skal være med høj sikkerhedsbøjle/bue og være EN-131 godkendt.

Borgeren sørger for trappestige, hvis en sådan er nødvendig for arbejdet udførelse.

Hjælpemidler, for eksempel el-seng og personlift, som er nødvendige af hensyn til arbejdets udførelse, stilles til rådighed af Middelfart Kommune, uanset leverandør.

Det er visitator i samarbejde med hjemmeplejen, der afgør, om der er tunge eller komplekse opgaver, som gør det nødvendigt, at der kommer to hjælpere i borgernes hjem. Brud på arbejdsmiljøet kan medføre, at hjemmeplejen må ophøre.

# data[].attributes.body
Præsentation af cases - Jesper

Du arbejder som SSA-elev på plejecenteret Solgaven. Du har særligt med beboeren Jesper at gøre.

Jesper er en mand på 85 år.

Han har tidligere været direktør i et cementfirma, og arbejdet var en stor del af Jespers hverdag og identitet. Han var gift med Hanne, som var hjemmegående og passede deres to drenge. Hanne døde for 13 år siden. Jespers to drenge kommer forbi ca. hver 14. dag. Jespers barnebarn Lilly kan en gang imellem godt finde på at kigge forbi efter skole.

Jesper har igennem de sidste 5 år oplevet tiltagende hukommelsesvanskeligheder. Han kan have svært ved at huske hvem, der besøger ham, om han har spist morgenmad eller om han er blevet vasket den pågældende morgen.

Han glemmer at drikke i løbet af dagen og er derfor dehydreret og konfus.

Jesper er urininkontinent, og lider af gentagende urinvejsinfektioner.

For 8 år siden havde Jesper en apopleksi, og blev derefter højresidig hemiparetisk. Han er derfor kørestolsbruger og har brug for hjælp til de fleste ADL funktioner.

# data[].attributes.headline
Case opgave Jesper med urinvejsinfektion

# data[].attributes.subject
Case opgave Jesper med urinvejsinfektion

# data[].attributes.body
Opgave 1

Jesper har tiltagende smerter i underlivet. Du finder jeres lokale instruks frem, så du kan lave en korrekt stix af hans urin. Find inspiration på Var Health care 'Urinprøvetagning: ren ved spontan vandladning - voksne'. Du og din oplæringsvejleder kan konstatere, at Jesper har en urinvejsinfektion. Din oplæringsvejleder har bedt dig forholde dig til 'Den kliniske retningslinje' omkring urinvejsinfektioner og inkontinenshjælpemidler. Da din elevkammerat er syg i dag, skal du lave en film, hvor du fremlægger og viser hvordan du vil anvende din viden i mødet det Jesper.

Du skal i filmen forholde dig til i hvor høj grad den kliniske retningslinje kan bruges på Jesper og hvad det særligt kræver af dig som SSA elev.

Opgave 2

Du drøfter med din vejleder om Jesper skal opstarte behandling med selexid, hvorfor sygeplejersken på plejehjemmet kontakter lægen for opstart af behandling. Din vejleder beder dig nu om at undersøge den lokale instruks for proceduren ved medicinhåndtering i din kommune. Du skal forklare til din elevkammerat, vigtigheden af de lokale instrukser og vise i et eksempel, hvordan du vil anvende instruksen for medicinhåndtering hos Jesper.

# data[].attributes.body
Kliniske retningslinjer for mænd med inkontinens omfatter flere aspekter af diagnose og behandling. Her er nogle af de vigtigste punkter:

1. Diagnose:

Sygehistorie: Afdækning af typen af inkontinens og mulige disponerende faktorer¹.

Kliniske fund: Inspektion af genitalia, rektaleksploration med palpation af prostata, abdominal og neurologisk undersøgelse.

Supplerende undersøgelser: Væske-vandladningsskema, urinprøver, blodprøver, måling af urinflow og residualurin, cystoskopi og urodynamisk undersøgelse.

2. Behandling:

Konservativ håndtering: Livsstilsomlægning, bækkenbundsøvelser, blæretræning og vægttab.

Medicinsk behandling: Behandling af infravesikal obstruktion, blærebetændelse og overaktiv blære med medicin.

Kirurgisk behandling: Kan være nødvendig ved alvorlige tilfælde.

3. Specifikke anbefalinger:

Bækkenbundstræning: Anbefales til mænd efter prostataoperation for at forkorte tiden med inkontinens.

Blæretræning: Hjælper med at forbedre blærens kapacitet og kontrol.

Disse retningslinjer hjælper med at sikre en omfattende og effektiv behandling af inkontinens hos mænd. Hvis du har specifikke spørgsmål eller bekymringer, er det altid en god idé at konsultere en læge.

# data[].attributes.body
KU - Tidlig opsporing som forebyggelse af diskrimination på plejehjemmet

Litteratur: KU kapitel 3

Du kommer ind til Jesper som er konfus og har smerter i underlivet. Du er bekymret for ham og vælger derfor at snakke med din vejleder om hans tilstand. I beslutter at I triagerer ham, så han kan tages op på 'Tidlig opsporingsmøde' i dag på plejehjemmet.

Hvordan vil I triagere Jesper?

storybord 4 opgaver (padlet.com)

Forklar med dine egne ord, hvordan triagering kan være med til at forebygge diskrimination af borgere og styrke observation, pleje og behandling af borgerne.

Findes der en lokal instruks for triagering i din kommune? Find evt. inspiration til en lokal instruks fra Ringkøbing Skjern kommune ovenfor eller søg på sundhedsstyrelsens hjemmeside efter "tidlig opsporing af forringet helbredstilstand og nedsat funktionsevne hos ældre mennesker".

# data[].attributes.body
Borgere, der er triageret grønne, vurderes at være i deres sædvanlige helbredstilstand, men kan godt have en kompleks helbredstilstand. Borger vurderes igen ved næste besøg.

Borgere, der er triageret gule, har vist tegn på svækkelse. Ved brug af Ændrings skemaet triageres en borger oftest gul, når der er observeret én til tre ændringer i forhold til habitualtilstanden. Ved brug af Hjulet foretager social- og sundheds hjælperen eller social- og sundhedsassistenten en vurdering af graden af svækkelse. Når en borger triageres gul, bør der være dialog mellem social- og sundhedshjælpere og social- og sundhedsassistenter eller eventuelt sygeplejersker. Sammen sparrer de om det observerede, og der udarbejdes og igangsættes handleanvisninger efter en individuel vurdering, men senest inden for 48 timer.

Borgere i den røde farvekategori er i risiko for en alvorlig helbredstilstand og/eller tab af funktionsevne med mange eller markante ændringer. Når en borger triageres rød, skal der være dialog mellem social- og sundhedshjælpere og sygeplejersker eller eventuelt social- og sundhedsassistenter, som hurtigst muligt og senest inden for 24 timer udarbejder og igangsætter handleanvisninger.