# data[].attributes.body
Reservoir - værten, hvor mikroorganismerne opholder sig​

Mennesker - syge og raske smittebærere​

Organisk materiale - blod, kropsvæsker, afføring​

Støv og snavs​

Vand og fødevarer​

Smitteudgang - der, hvor mikroorganismerne forlader deres vært

Hud og slimhinder​

Spyt/slim​

Blod ​

Smitteveje - den måde smitten overføres på​

Direkte - fx. via håndtryk​

Indirekte - via en genstand fx. dørhåndtag, indkøbsvogne, vandhaner​

Dråbe- eller luftbåren  - fx. nys, hoste, sengetøj der rystes​

Vehikelbåren - fødevarer, vand, blod​

Insektbåren ​

​
Smitteindgang - Brudt hud eller slimhinde​

Smittemodtager er den person, som får overført smitten

# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om principper for hygiejne til at arbejde med særlige regimer i forbindelse med infektionssygdomme og institutionsinfektioner samt til at vejlede borgeren/patienten, pårørende og kolleger i at overholde hygiejniske principper for at afbryde smitteveje.

# data[].attributes.body
HUSK DET ALTID!!

# data[].attributes.body
Kap. 47 i Somatisk sygdom og sygepleje, Bind I-II/ Henrik Andersen (red.). Munksgaard, 2017. – ISBN: 978-87-628-1769-2

# data[].attributes.body
Du skal altid bruge handsker, når

du er i kontakt med udskillelser fra en borger/patient, fx urin, afføring, opkast, spyt, blod, sekret eller pus

der er synlig eller våd forurening

du skifter sengelinned

Sundhedsstyrelsen anbefaler, at der anvendes latexhandsker.

Handskerne beskytter mod smitte, men det fugtige og varme miljø inde i handskerne er samtidig grobund for mikroorganismer. Derfor skal du altid foretage en hånddesinfektion bagefter. Latexhandsker er bedst, da de har færrest mikroskopiske huller. Men de giver desværre risiko for allergi.

# data[].attributes.body
Endogen smitte = man bliver smittet af sine egne bakterier​

Eksogen smitte = man bliver smittet af bakterier, der kommer udefra

Patogen = sygdomsfremkaldende

Apatogen = ikke sygdomsfremkaldende

Virulens = evnen til at trænge ind i en værtscelle og formerer sig

Utensilier = genstande, f. eks. et bækken

Dekontaminering = urenheder fjernes

# data[].attributes.body
Plejen skal tilrettes, så smittekæden bliver brudt. Jo bedre den grundlæggende hygiejne er på et hospital, et plejehjem eller i en bolig, desto mindre risiko er der for smitte og infektioner.

Et af de grundlæggende principper er at adskille rent fra urent.

Utensilier, der har været i kontakt med en borger/patient, skal ikke i kontakt med andre borgere/patienter eller rene utensilier

Utensilier, der er rengjort efter varmedesinfektion skal holdes i det rene område.

Ved sengeredning anvendes handsker, og det urene sengelinned må ikke komme i kontakt med arbejdstøjet. Uniformshygiejne er vigtig, anvend evt. plastforklæde ved fx sengebad og forbindskift

Vasketøjet skal direkte i vasketøjsposen, og der skal være et klæde, som dækker toppen, når det køres ud til skyllerummet. Desuden må vasketøjet ikke flyttes fra den ene pose til den anden, da det øger smitterisikoen

# data[].attributes.body
Virker umiddelbart primitive

Ingen cellekerne, så DNA-strengen flyder rundt i hele cellevæsken, cytoplasmaet

Nogle fantastiske evner, fx er de utrolig dygtige til at omstille sig

Skaber infektioner

Forsvare sig, fx mod antibiotika

Cellevæggen er tyk og ueftergivelig, hvilket sikrer bakteriens form og beskytter mod ydre påvirkninger

Har pili på ydersiden, som bakterien bruger til at hæfte sig fast med eller til at overføre plasmider med, fx koden for resistens til andre bakterier

Bakterier har flageller, som roterer med ca. 200 omdrejninger i minuttet, hvilket er en hastighed, der vil svare til 100 km/t for et menneske. På grund af svingtrådenes bevægelser kan bakterien bevæge sig hurtigt gennem væsker, fx blodet

Der findes flere forskellige former for bakterier:

Enkle (monokokker), som ikke er sygdomsfremkaldende hos mennesker

Parvis (diplokokker), fx pneumokokker (lungebetændelse) og meningokokker (meningitis)

Kæder (streptokokker), fx Streptococcus pyogenes (halsbetændelse)

Klaser (stafylokokker), fx Staphylococcus aureus (hud- og sårinfektioner)

Stave er cylinderformede og inddeles i:

Enkeltstave, fx Salmonella (diarré), Escherichia coli (urinvejsinfektion)

Kølleformede (corynebakterier), fx Listeria (diarré)

# data[].attributes.body
De mest udbredte mikroorganismer

Kendes over 100.000 arter af svampe

Kun ca. 300 af dem, er sygdomsfremkaldende (patogene)

Årsag: de har svært ved at klare sig ved den temperatur, menneskets krop har.

Svampeinfektioner ses oftest hos borgere:

Der har et nedsat immunforsvar

Der har en udtørret mundslimhinde. De får infektioner af Candida albicans i mundhulen, svælg og luftveje

Der har problemer med hud og negle

Svampene formerer sig ved knopskydning eller ved at udsende svampesporer. Sidstnævnte metode er meget effektiv, da sporerne er særdeles modstandsdygtige og både tåler indtørring og kulde. Sporerne kan spredes via luften eller i vand.

Svampene ernærer sig ved at omsætte døde celler. De udskiller en række enzymer, der nedbryder det døde væv til små molekyler, som så optages gennem deres egen cellevæg.

# data[].attributes.body
Vira kan ikke betegnes som selvstændige organismer, da de ikke kan fungere uden for en celle. Vira har nemlig ikke noget selvstændigt stofskifte. De udnytter stofskiftet i de celler, de bliver optaget i. Derfor kan det være vanskeligt at dræbe vira med medicinsk behandling.

Vira kan deles op i to hovedgrupper:

Kappebærende vira, der er omgivet af en membran af fedtstof. Det er fx hepatitis B-virus (leverbetændelse), herpes simplex type 2-virus (kønssygdom) og influenzavirus

Ikke kappeværende virus (kaldet nøgenvirus), som yderst består af en proteinskal, kapcid.
Det er fx papillomavirus (vorter, kondylomer), norovirus (mave/tarm) og hepatitis A-virus

Inderst i alle vira findes et lille stykke DNA eller RNA, som indeholder en kode, der gør virus i stand til at udnytte værtscellen.

Grundlæggende er DNA og RNA opbygget af de samme kernesyrer, men de indeholder forskellige sukkerarter. DNA indeholder deoxyribose, og RNA indeholder ribose. Selv i vira, som minder meget om hinanden, varierer det, om de indeholder DNA eller RNA; fx findes der RNA i hepatitis A- og C-virus, mens DNA findes i hepatitis B- og D-virus.

Ved hjælp af en undersøgelse kan man finde frem til koderne på DNA og RNA og dermed diagnosticere, hvilken virussygdom der er tale om.

# data[].attributes.body
Borgerens almene tilstand kan fx være svækket pga. følgende årsager:

Den normale aldring, som nedsætter immunforsvarets reaktion, da især T-cellerne deler sig langsommere

En nedsat væske- og elektrolytbalance, som påvirker alle cellerne i kroppen

Stresshormonet kortisol, som godt nok øger immunforsvaret de første døgn, men derefter svækker immunforsvaret. Universel behandling med glukokortikoider, fx Prednison, har samme effekt

Behandling med cytostatika ved cancer, som hæmmer stamcellerne og påvirker dannelsen af alle blodets celler

En dårlig ernæringstilstand, som svækker cellerne og dannelsen af nye leukocytter, da der er mangel på energi og "byggesten"

En dårlig lungefunktion og et ødelagt immunforsvar i lungerne pga. rygning, som gør, at mikroorganismerne let kan komme ned i bronkiolerne

# data[].attributes.body
Apatogene mikroorganismer fremkalder aldrig infektioner hos mennesker. Der kan være tale om nyttige bakterier, fx tarmbakterier, der producerer K-vitamin, eller mikroorganismer, der ikke har evnen til at angribe mennesker. Langt de fleste mikroorganismer hører til denne gruppe.

Opportunistisk patogene mikroorganismer angriber, hvis vores forsvar ikke er stærkt nok. De skaber infektioner hos mennesker med et meget svækket immunforsvar, fx ved behandling med cytostatika. Et andet eksempel er gærsvampen Candida albicans, der kan angribe, når svælgets forsvar er forringet.

Lejlighedsvist patogene mikroorganismer angriber, når de flytter til et sted i kroppen, hvor de får bedre betingelser for vækst. Mikroorganismerne findes som en del af vores normale flora og fremkalder kun infektioner under bestemte betingelser. Som eksempler kan nævnes bakterier, der forårsager infektioner, når de kommer et andet sted hen i kroppen end vanligt, fx colibakterierne, der er ganske ufarlige i vores tarmsystem, men frembringer en infektion, når de kommer i urinvejene.

Absolut patogene mikroorganismer fremkalder altid en infektion, fx tuberkelbakterien og malariaparasitten.

# data[].attributes.body
Foregår på 3 niveauer:

Rengøring fjerner mikroorganismerne og områder, hvor de har gode livsbetingelser. Er der snavs på gulvet eller i sengekanten er det grobund for bakterier, som kan fordoble sig hver 20. minut, når der er tilstrækkeligt med næring. Rengøring af gulve, sengegavle, stole og borde er afgørende for at holde antallet af mikroorganismer nede. Desuden fjerner rengøring af fx sengeborde madrester og fedtpletter, så den efterfølgende desinfektion bliver effektiv

Desinfektionen (antiseptik) med ethanol dræber og reducerer antallet af de fleste mikroorganismer. Jo færre der er, desto mindre risiko er der for smitte. Dog overlever endosporer fra bakterier

Sterilisation er en fuldstændig dekontaminering, hvor både mikroorganismer og endosporer fjernes

# data[].attributes.body
Vask med vand og sæbe fjerner synligt snavs og nedsætter vækstbetingelserne for mikroorganismerne. Det sker ved, at sæbens pH-værdi er lav, og ved, at næringsstoffer, fx fedt og kulhydrater, på hænderne bliver fjernet.

Håndvask anvendes:

Når der er kommet synligt snavs på hænderne

Hvis der ikke er mulighed for at anvende hånddesinfektion

# data[].attributes.body
Den kemiske desinfektion dræber så mange mikroorganismer på hånden, at den altid skal foretrækkes frem for håndvask, så længe hænderne ikke er synligt forurenede. Det spritholdige desinfektionsmiddel skal indeholde 70-85 % ethanol.

Desuden anvendes hånddesinfektion:

Altid før kontakt med borgeren/patienten samt før håndtering af fødevarer og før medicinhåndtering

Efter handlinger, der ikke er rene, fx at rede sengen

Før rene handlinger, fx at fjerne et intravenøst kateter

Efter brug af engangshandsker

NB: Hvis der kommer blod, slim, urin eller afføring på hænderne, skal du først vaske hænderne og derefter desinficere dem. Før pleje af borgere/patienter med et meget nedsat immunforsvar (fx pga. kemoterapi eller leukæmi) skal begge dele også foretages.

# data[].attributes.body
For at mindske smittespredningen skal borgere/patienter og deres pårørende instrueres i at udføre håndhygiejne. Det er en vigtig del af forebyggelsen af hospitalsinfektioner. Lad det være en del af introduktionen til borgeren/patienten, og tal med de pårørende om det.

Hvis en borger/patient og hans pårørende bærer fx norovirus eller bakterien Clostridium difficile, skal de først vaske hænder og derefter desinficere dem.

# data[].attributes.attachment_caption
De kan også være gule. Nogen kalder dem for en "kyllingedragt"

# data[].attributes.body
En væskeafvisende overtrækskittel trækkes ud over arbejdstøjet. Der er vigtigt, at ærmerne slutter tæt til om handskerne.

I hjemmeplejen og på plejehjem, er der oftest tale om et plasticforklæde.

# data[].attributes.body
Vi kender den alle sammen fra vores tid med Corona.

Maske, der dækker både mund og næse. Det gør, at mikroorganismer ikke kommer ind i personalets luftveje, hvorfra de kan smitte ved hoste, nys eller næsepillen.

# data[].attributes.body
Beskyttelsesbriller anvendes, hvis der er risiko for at få dråber eller dråbekerner (indtørrede dråber) i øjnenes slimhinder.

# data[].attributes.body
Læse pjecen ved at trykke på linket.

Besvar følgende spørgsmål:

1. Hvorfor er det en god idé for en kommune at lave en særlig indsats i forhold til hygiejne? Hvilke fordele er der?

2. Hvad står der i pakken om kommunernes erfaringer med hygiejneindsatser?

# data[].attributes.attachment_link.description
Mangelfuld hygiejne bidrager til udbredelsen af smitsomme sygdomme og resistente mikroorganismer. Formålet med forebyggelsespakken om hygiejne er at understøtte kommunens hygiejneindsats, herunder samarbejdet med sygehuse og praktiserende læger, for at forebygge udbredelsen af smitsomme sygdomme og infektioner generelt.