# data[].attributes.headline
                                      TREBALL

# data[].attributes.subject
                                      TREBALL

# data[].attributes.body
SUSANA  I PAULA

# data[].attributes.attachment_link.description
Gmail is email that’s intuitive, efficient, and useful. 15 GB of storage, less spam, and mobile access.

# data[].attributes.headline
                                       URBANISME I CIUTAT ROMANA

# data[].attributes.subject
                                       URBANISME I CIUTAT ROMANA

# data[].attributes.body
XENIA I DAVID

# data[].attributes.headline
                                                            MITOLOGIA GREGA

# data[].attributes.subject
                                                            MITOLOGIA GREGA

# data[].attributes.body
SUSANA I PAULA

# data[].attributes.headline
                                           ANÀLISIS MORFOSINTACTIC

# data[].attributes.subject
                                           ANÀLISIS MORFOSINTACTIC

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=qu3R3SX7_zo

https://www.youtube.com/watch?v=ciINiHnSpcc

https://www.youtube.com/watch?v=NMHtCqx4GCQ

https://www.youtube.com/watch?v=Hc4wDmhH62c

https://www.youtube.com/watch?v=K8yI_TMpAI0

Pare nostre en llatí
https://www.youtube.com/watch?v=3rkecgzPDNs&list=PL3A002B5576F8D888

# data[].attributes.headline
                                                     PRIMERA DECLINACIÓ

# data[].attributes.subject
                                                     PRIMERA DECLINACIÓ

# data[].attributes.body
http://iessapostol.juntaextremadura.net/latin/gramatica/ESQUEMAS/primera_declinacion.htm

# data[].attributes.headline
                           PRIMERA DECLINACIÓ

# data[].attributes.subject
                           PRIMERA DECLINACIÓ

# data[].attributes.headline
                   UNITAT 3: DECLINACIÓNS LLATINES

# data[].attributes.subject
                   UNITAT 3: DECLINACIÓNS LLATINES

# data[].attributes.body
Res cogitans:A la filosofia cartesiana aquesta expressió designa les ments. És la realitat de la qual cal el coneixement més cert, coneixement que Descartes descriu amb la frase "penso per tant existeixo". La característica essencial o atribut de la res cogitans és el pensament, entès com el "ser conscient".

Res extensa:La res extensa (sovint traduït com "substància extensa" o "matèria extensa") és una de les tres substàncies descrites per René Descartes en les seves Meditacions metafísiques, al costat de la res cogitans (o substància mental) ia Déu.

Cogito ergo sum:("penso, així existeixo", originalment "je pense, donc je suis") és una frase pronunciada per Descartes al segle xviique resumeix el seu pensament respecte a la veritat i el coneixement. La formulació apareix en lesMeditacionmetafísiquesi s'inscriu en una llarga tradició de pensadors, des de Plató a Agustí d'Hipania que van provar de fonamentar la realitat i l'autenticitat de la percepció humana.

La batalla de muret:vaser una important batalla que va Tenir lloc a Muret, al sud de Tolosa de Llenguadoc, el 12 de setembre del 1213, i que va enfrontar Ramon VI de Tolosa i a els Seus aliats, Pere el Catòlic d'Aragó i Barcelona, Bernat V de Comenge i Ramon Roger I de Foix contra a els croats i els tropes de Felip II de França, comandades per Simó de Montfortque participaven en la Croada albigesa.

Cognoms -ez:Martínez, Gómez i tots els cognoms acabats amb ez signifique fill de martín, fill de Rodrigo, fill de jimena etc.

# data[].attributes.body
Domus : Les mesures d'una domus de grans dimensions podien arribar a 120 metres de llarg per 30 metres d'ample. El model habitual constava d'una sola planta. A l'entrada de la casa hi havia una porta vigilada per un esclau Aquesta porta no donava directament al carrer, sinó que es trobava al mig d'un vestíbul. Després d'accedir a la casa pel vestíbul s'arribava, a través de la gola, a l'atri, element característic de la domus, un pati cobert i amb una obertura central.

La ciutat Romana : La ciutat romana és hereva directa de la grega, però va tenir un desenvolupament gradual i ininterromput durant tot l'imperi. Inicialment tenien un desenvolupament orgànic, resultat d'anar afegint cases al nucli original.

# data[].attributes.headline
                                                                                                                                  MITOLOGÍA

# data[].attributes.subject
                                                                                                                                  MITOLOGÍA

# data[].attributes.body
Apol·lo: En la mitologia grega i romana Apol·lo és un dels més importants i multifacéticos déus olímpics. Apol·lo ha estat reconegut variadamente com déu de la llum i el sol; la veritat i la profecia; el tir amb arc; la medicina i la curació; la música, la poesia i les arts, etc. Apol·lo és fill de Zeus i Leto i germà bessó de la caçadora verge Artemisa. Apol·lo era adorat en l'antiga religió grega i en la romana, així com en el Neohel·lenisme modern.

Afrodita: Afrodita és la Deessa de l'Amor, tant en Xena: la princesa guerrera, com a Hercules: The Legendary Journeys. Afrodita inspira amor i passió als homes, mentre que el seu germà Ares, la seva antítesi, estimula la guerra i el conflicte.

Posidó: Posidó era un important déu municipal de diverses ciutats: a Atenes, era el segon en importància per darrere només d'Atenea, mentre a Corint i en moltes ciutats de la Magna Grècia era el déu cap de la polis. En el seu aspecte benigne, Posidó es concebia creant noves illes i oferint mars en calma. Quan s'enfadava o era ignorat, hendía terra amb el seu trident i provocava deus caòtics, terratrèmols, enfonsaments i naufragis. En l'Odissea, el seu rancor cap a disseny impedir a aquest tornar a la seva llar a Ítaca. Els mariners oraven a Posidó per tenir un viatge segur, de vegades ofegant cavalls com sacrifici; d'aquesta manera, segons un papir fragmentari, Alexandre el Gran es va aturar a la costa grega abans de la Batalla d'Issos i va recórrer a les oracions, «invocant al déu del mar Posidó, per al que va ordenar que un carro de quatre cavalls fos llançat a les ones.

Atenea: Palas Atenea és la deessa de la guerra, civilització, saviesa, estratègia, de les arts, de la justícia i de lahabilidad.4 Una de les principals divinitats del panteó grec i una dels dotze déus olímpics, Atenea va rebre culte en tota Grècia Antiga i en tota la seva àrea d'influència, des de les colònies gregues d'Àsia Menor fins a les de la Península Ibèrica i el nord d'Àfrica. La seva presència és testificada fins a les proximitats de l'Índia.

Zeus: En la mitologia grega Zeus és el «pare dels déus i els homes», que governava als déus de l'Olimp com un pare a una família, de manera que fins i tot els que no eren els seus fills naturals es dirigien a ell com a tal . Era el Rei dels Déus que supervisava l'univers. Era el déu del cel i el tro. Els seus atributs inclouen el raig, l'àguila, el bou i el roure. A més de la seva herència indoeuropea, el clàssic Zeus «recol·lector de núvols» també va obtenir certs trets iconogràfics de cultures de l'antic Orient Pròxim, com el ceptre. Zeus va ser freqüentment representat pels artistes grecs en dos posis: dempeus, avançant amb un raig aixecat a la mà dreta, i assegut majestuosament.

Ra: era el "gran déu" anònim, demiürg, déu del cel, déu del sol i de l'origen de la vida a la mitologia egípcia. Ra era el símbol de la llum solar, infon la vida, així com a responsable del cicle de la mort i la resurrecció. A principis de l'Imperi Antic, Ra era només una de les diverses deïtats solars existents, però cap a 2400 a. C. s'havia convertit en el déu oficial dels faraons, que es consideraven els seus fills, i fins i tot les seves reencarnacions. Durant la dinastia V va ser elevat a deïtat nacional i posteriorment vinculat al déu tebano Amón per convertir-se en Amon-Ra, la principal deïtat del panteó egipci.

Baco: És el déu de la verema i el vi, inspirador de la bogeria ritual i l'èxtasi, i un personatge important de la mitologia grega, com a fill del déu principal Zeus. Tot i que els orígens geogràfics del seu culte són desconeguts, gairebé totes les tragèdies el presenten com «estranger».

# data[].attributes.headline
                            VERBS LLATINS

# data[].attributes.subject
                            VERBS LLATINS

# data[].attributes.headline
                                       UNITAT 4 : VERBS I DECLINACIONS VERBALS 

# data[].attributes.subject
                                       UNITAT 4 : VERBS I DECLINACIONS VERBALS 

# data[].attributes.headline
                                               UNITAT 3: DECLINACIONS LLATINES 

# data[].attributes.subject
                                               UNITAT 3: DECLINACIONS LLATINES 

# data[].attributes.attachment_link.title
Ingeniería Romana - Las Ciudades (1) - RTVE.es

# data[].attributes.attachment_link.description
Ingeniería Romana - Las Ciudades (1), Ingeniería romana online, completo y gratis en RTVE.es A la Carta. Todos los programas de Ingeniería romana online en RTVE.es A la Carta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El sábado 24 de octubre se emitieron en La 2 de TVE los dos primeros episodios de la serie Ingeniería Romana, protagonistas del último especial transmedia publicado en el Laboratorio de RTVE.es.

Fuente: Vicky Bolaños | RTVE, 26 de octubre de 2015

Fueron dos horas muy intensas de televisión que se reflejaron en los datos de audiencia, de los más altos de esa jornada en La 2. El primer documental registró 537.000 espectadores y un 4,5% del share, y el segundo 729.000 espectadores y un 6,6% del share.

En el primer capítulo, , el ingeniero Isaac Moreno cuenta cómo los romanos levantaban las ciudades que fueron clave de la extensión del Imperio a través del ejemplo de Tarraco -actual Tarragona-.

El segundo, Acueductos I, narra el colosal esfuerzo de precisión y construcción que fue necesario para llevar agua de calidad a las ciudades a través de los acueductos de Nimes, Albarracín, Tiermes y Chelva.

Ambos episodios, así como todos los contenidos adicionales que acompañan estas historias, están disponibles en la página oficial de Ingeniería Romana.

Ingeniería Romana en RTVE.es

En cuanto a la audiencia de la web, ha habido 70.760 usuarios y se han registrado más de 183.000 páginas vistas desde el martes pasado . Aparte de poder ver fragmentos del documental, los usuarios pueden disfrutar de la experiencia con vídeos 360 grados que recrean con realidad aumentada y virtual cuatro escenarios de Tarraco: el circo, el anfiteatro, el foro de la colonia y el recinto de culto.

Por su parte, los vídeos de la serie en hasta el 8 de noviembre para verlos A la Carta han recibido más de 34.000 visitantes y 81.600 páginas vistas desde el sábado por la tarde. Aquellos que no hayan visto los dos primeros capítulos de Ingeniería Romana tienen online .

... Y en redes sociales

A lo largo de toda la semana, según ha destacado el equipo de redes sociales de RTVE.es, los contenidos que mejor han funcionado han sido los de Ingeniería Romana. En Facebook, la cuenta de RTVE ha estado salpicada de avances como este que han tenido una gran repercusión.

En Twitter, la cuenta de Somos Documentales estuvo narrando los dos episodios y tuvo más de 70.000 impresiones el mismo sábado. Para rescatar la narración y los comentarios de los usuarios, hay que acceder al hashtag #IngenieríaRomana. A continuación puede verse una recopilación de algunos de los mejores tuits lanzados durante la emisión.

Documental que explica cómo Roma sirvió de modelo para el resto de ciudades del Imperio y cómo se fundaba una ciudad: la decisión de la ubicación, los rituales, el marcado de su perímetro, la parcelación o el reparto entre los colonos. El capítulo primero se centra en la antigua Tarraco, una ciudad de tamaño medio, pero importantísima en lo administrativo, para comprender cómo se planifica, estructura y construye una ciudad romana.

Los romanos decidieron la ubicación de acueductos en algunas de las ciudades más importantes del Imperio. Nos centramos en especial en la ciudad de Nîmes, la antigua Nemausus, y el magnífico reto que supuso dotarla de uno de los más espectaculares abastecimientos de aguas de la antigüedad. Muestra a través de precisas y elaboradas simulaciones por ordenador la obras y la ingeniería necesaria para hacerlo realidad: las técnicas que los romanos emplearon para perforar las montañas, salvar los valles y desfiladeros y distribuir el agua a la ciudad.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Ingeniería Romana", el documental revelación de la temporada

# data[].attributes.attachment_link.description
El sábado 24 de octubre se emitieron en La 2 de TVE los dos primeros episodios de la serie Ingeniería Romana , protagonistas del último especial transmedia publicado en el Laboratorio de RTVE.es.

# data[].attributes.attachment_link.description
IMAGEEN tiene como misión recrear el pasado, tal y como era, en el propio lugar donde hoy sobreviven las ruinas

# data[].attributes.headline
APUNTS D'AULA - PARAULES A TENIR PRESENTS

# data[].attributes.subject
APUNTS D'AULA - PARAULES A TENIR PRESENTS

# data[].attributes.body
Mosaic: Teselas

-Auriga de Delfos 480 dC (GRÈCIA)

-Vomitorium

-Velarium

-Porta triumfalis

-Circo, Amfiteatro, Foro, Teatro

-Tarraco i Cartago

# data[].attributes.headline
                                                 UNITAT 3: DECLINACIONS LLATINES 

# data[].attributes.subject
                                                 UNITAT 3: DECLINACIONS LLATINES 

# data[].attributes.headline
Hallazgo de restos de la Gerunda romana en Girona

# data[].attributes.subject
Hallazgo de restos de la Gerunda romana en Girona

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Girona nos recuerda constantemente que es una ciudad milenaria. La vieja Gerunda continúa ofreciendo sorpresas sobre su estructura, sobre su forma y sobre su contenido. Esta semana, y a raíz de las obras de saneamiento practicadas en la subida de Sant Fèlix, se han puesto al descubierto varios elementos que formaban parte de la ciudad romana. Según las arqueólogas que trabajan en la excavación y la documentación de los restos, Maribel Fuertes y Dolors Codina, los restos se pueden fechar entre e l 50 aC y el 150 dC.

Esta es, siempre según las expertas, una constatación importante, ya que estos años corresponden a la etapa de formación de la ciudad como entidad urbana: es en este periodo que Gerunda recibe la consideración y la denominación de civitas, con todo lo que este concepto conlleva, tanto con respecto a la estructura urbana, como, y sobre todo, por lo que supone en términos sociales y políticos.

También según las arqueólogas, el hallazgo permite hablar de una topografía desconocida hasta el momento, ya que hasta ahora se pensaba que la ciudad se acababa, desde el punto de vista urbanístico, al nivel del lado oeste de la actual subida Sant Feliu, donde habría estado la pendiente rocosa que marcaba el término de la estructura urbana fundada por los romanos en el s. I aC.

Con el descubrimiento de estos restos fuera de la muralla se hace bastante evidente la existencia de un nivel de circulación hasta ahora desconocido, que probablemente llegaba hasta la orilla del Onyar. Este hallazgo cambia la percepción del perímetro y de la forma de la ciudad romana, y abre una nueva perspectiva en la interpretación de la realidad urbanística de la Girona de época fundacional.

En el lugar se localizaron unos silos de almacenaje de grano, que una vez perdido su uso inicial fueron convertidos en vertederos. Hasta el momento, se han localizado ocho y hay muchas posibilidades de que aparezcan todavía un par o tres más; parece ser que estamos ante una especie de "campo de silos" establecido fuera de la muralla, en un ámbito de paso o nivel de circulación.

A partir de ahora ya se está practicando una excavación en superficie, que permitirá obtener más datos y para ofrecer una visión más amplia de las estratigrafías y los contenidos de los silos. En cuanto a los materiales que se localizan en el interior de los silos, se trata básicamente de fragmentos de tamaños diferentes de cerámica sigilada, posiblemente vajilla de mesa.

A pesar de su humildad material, son restos que aportarán una información valiosa sobre aspectos relacionados con la vida cotidiana, con la dinámica de la sociedad, y también, por supuesto, con la estructura urbana y el perímetro que dibujaba la Parva Gerunda, la Girona de época imperial.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hallazgo de restos de la Gerunda romana en Girona

# data[].attributes.attachment_link.description
Girona nos recuerda constantemente que es una ciudad milenaria. La vieja Gerunda continúa ofreciendo sorpresas sobre su estructura, sobre su forma y sobre su contenido. Esta semana, y a raíz de las obras de saneamiento practicadas en la subida de Sant Fèlix, se han puesto al descubierto varios elementos que formaban parte de la ciudad romana.

# data[].attributes.body
-Descriu i traça el perfil i el recorregut narratiu i l'evolució al llarg del film dels següents personatges.

-Investiga si van existir en la realitat i si estan reflectits fidelment a la pel·lícula.

-Cirilo:

Nebot del bisbe Teòfil, acompanya al seu oncle al Sínode de l'Alzina, en el qual va ser deposat Joan Crisòstom. Més tard va succeir al seu oncle com a bisbe i patriarca de la seu alexandrina.

-Amonio:

Monje parabolano, violent soldat de Déu/ Va ser un personatje històric.

-Dabo:

L'esclau cristià enamorat d'Hipatia/ Va ser un personatje inventat.

-Orestes:

El Prefecte romà enamorat d'Hipatia/ Va ser un personatje històric.

-Hipatia:

Matemàtica neoplatònica assassinada per els cristians / Va ser un personatje històric.

# data[].attributes.headline
BARCINO: LA BARCELONA ROMANA: Era una ciutat petita. L'envoltava una muralla (Via Laietana).

# data[].attributes.subject
BARCINO: LA BARCELONA ROMANA: Era una ciutat petita. L'envoltava una muralla (Via Laietana).

# data[].attributes.headline
ACTIVITAT - LA VOZ KIDS - LA FRASE ESCONDIDA

# data[].attributes.subject
ACTIVITAT - LA VOZ KIDS - LA FRASE ESCONDIDA

# data[].attributes.body
VENI, VEDI, VICI

- Qui la va dir?

Julio Cèsar

- Quan?

Al 47a.C AL GUANYAR LA BATALLA DE ZELA

- Que significa?

(vaig arribar, vaig veure, vaig vèncer)

- A quina conjugació verbal correspon les 3 paraules?

2na conjugació de la primera persona del pretèrit perfecte simple

# data[].attributes.body
Habia un vez una preja que a pesar de no podertener hijos hizieron lo posible para quedarse embarazada. Al ver que al largo del tiempo la mujer no se conseguia quedar ambarazada, fueron al Genecologo para que le hiciese una inseminación in vitro.

# data[].attributes.body
Escriu 5 contes de 5 línies utilitzant expressions llatines.

El conte pot ser realment inèdit o versió d'un conte clàssic.

Expressions llatines a utilitzar:

- Qualsevol del Document (Veure U.2)

Les més típiques són:

A posteriori

Alea iacta est

alma mater

After ego

Ad libitum

Aue Caesar, morituri te salutan

Beatus ille

Carpe diem (Vita bervis, carpe diem)

Rara avis

Coguito ergo sum (Pienso, luego exsisto)

De facto

Cum laude

Curriculum viate

Deficit Vs. Superavit

Dura les, sed lex

Habeas Corpus

Homo homini lupus

Homo sapiens

Horros vacui

Honoris causa

In albis

In crescendo

In fraganti

In memoriam

In situ

In vitro

Infra

INRI (Iesus Nazarenus Rex lunderum)

# data[].attributes.body
Escriu tot els topònims que haguem treballat fins ara:

# data[].attributes.body
1. Quines eren les principals veies de comunicació de l'imperi de Roma?

2. Elabora un mapa d'Europa, Nord d'America i Orient Mitjà i traça aquestes principals vies romanes.

3. Llegeixles següent article i respon; Creus que és important recuperar les antigues vies romanes?

http://www.sapiens.cat/ca/notices/2015/10/italia-recupera-la-via-apia-5823.php

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tram de la Via Apia

En època romana, les carreteres eren molt més que un mitjà de comunicació: facilitaven la ràpida circulació de les mercaderies, els viatgers es podien desplaçar amb més facilitat i, sobretot, els militars podien acudir a sufocar qualsevol alçament abans que aquest es consolidés. La Via Apia, que cosia la península d'Itàlia complia aquestes característiques a la perfecció. Construïda per Api Claudi el Cec en els primers segles de la República, va ser clau per controlar les fèrtils terres del sud, especialment en moments delicats, com ara la invasió d'Aníbal o la rebel·lió dels aliats itàlics. A més, en temps de l'Imperi, comunicava Roma amb les assolellades terres del sud, no bona part l'aristocràcia havia construït les seves viles de vacances.

Ara, el govern italià ha decidit reivindicar aquell traçat i recuperar-ne la grandesa. El ministre de Cultura s'ha reunit amb els presidents de les diverses regions per les quals travessa la Via Apia i ha consensuar el projecte que porta per títol "Camí de la Via Apia". L'objectiu és acostar els turistes a regions menys conegudes i en situació de gran dependència econòmica, especialment aquelles de l'interior de la Península que no compten amb l'atractiu de les platges.

A més d'institucions públiques, en la promoció també s'hi han implicat mitjans de comunicació, com el diari La Repubblica. De fet, ha estat el periodista Paolo Rumiz, que col·labora habitualment amb aquest mitjà, qui ha escrit una sèrie d'articles sobre recorreguts a peu per la Via Apia i ha donat el primer pas per convertir el camí en un gran projecte per recuperar la grandesa d'aquesta via de comunicació antiga.

# data[].attributes.attachment_link.description
En època romana, les carreteres eren molt més que un mitjà de comunicació: facilitaven la ràpida circulació de les mercaderies, els viatgers es podien desplaçar amb més facilitat i, sobretot, els militars podien acudir a sufocar qualsevol alçament abans que aquest es consolidés. La Via Apia, que cosia la península d'Itàlia complia aquestes característiques a la perfecció.

# data[].attributes.body
1. Intenta analitzar la següent frase:

‘’Si vis pacem para bellum’’ Si vols la pau per la guerra.

2. Saps que és el llatí?

Elllatíés una llengua indoeuropeade la branca itàlica, parlada antigament pelsromans. A partir de l'evolució de la seva versió vulgar en sorgiren lesllengües romàniques que sobreviuen avui dia.

3. En quin període es va parlar?

Va começar al segle VIII aC  fins a l’edat mitjana

4. Quin imperi va ser la cuna del llatí?

L’imperi Romà

5. Quan es va expandir?

6. Quins moviments artístics enllaçaries amb aquestes etapes: orígen, expansió i declivi?

7. Actualment encara es parla o s'escriu el llatí? On i quan?

En alguns punts, però no gaire.

8. Quines llengües actuals provenen del llatí?

Català

Iltalià

Castella

Romana

…

# data[].attributes.body
1. GRÈCIA

2.ROMA

3.Art ESTRUC

5. Art ORIENTAL

(6. Edat Mitjana)

1300 Trescento

1400 Quatrocento / Renaixement ( a la resta d'Europa )

1500 Quincecento

1600 Barroc

1750 Neoclassicisme

1810 Romanticisme

1890 Post-Romanticisme

1900 Avanguardes (Surrealisme, Futurisme

# data[].attributes.body
RES (cosa)

PÚBLICA (De tots)

- Infrastuctura: pont, plaça, etc.

-Estat: forma de govern de l'Estat en el que NO HI HAREI (MONARCA) si no unes persones escollides pel poble.

-REPÚBLICA ROMANA (509 a.C. - 27 a.c.)

Període de la història de Roma entre LA MONARQUIA I L'IMPERI.

En la República L'ÒRGAN DE GOVERN és el SENAT: SPQR: Senatus Populusque Romanus: El Senado y el Pueblo Romano. En ell manen els PARTICIS (els caps de famílies riques, els homes importants de ROMA.)

# data[].attributes.body
EXPRESSIONS TÍPIQUES D'ESGLÈSIA:

Ora pro nobis Reza pro nosotros

Ora et labora Reza y trabaja (monjes benedictions)

Dona nobis pacem Demonos la paz

Rest in pacem  Descanse en paz

Habemus papam Tenemos Papa!!

Kirie Eleison Señor tingueu pietat

Dies Irae Dia de la ira (Judici Final)

Requiem Missa de difunts (Missa defunctorum)

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Daniel Schiller on 2010-01-09.

# data[].attributes.headline
COM ES DIU FORMATGE EN LLATÍ A LES LLENGÜES ROMÀNIQUES?

# data[].attributes.subject
COM ES DIU FORMATGE EN LLATÍ A LES LLENGÜES ROMÀNIQUES?

# data[].attributes.body
LLATÍ: Caseus

CASTELLANO: Queso

PORTUGUÉS: Queijo

GALLEGO: Queixo

SARD: Casu

CATALÀ: Formatge

FRANCÈS: Formage

OCCITÀ: Formatge

ITALIÀ: Formaggio

ROMANÈS: Brânzâ

RETROROMÀNIC: ?????????

# data[].attributes.body
Si vols pau para la guerra.

SI-> Codicional

VIS-> Verb

PA(C)EM: substantiu: paz: pace (s'afageix la m perquè és ACUSATIU: COMPLEMENT DIRECTE)

Para: verb parar

Bellum: substantiu ACUSATIU: C.D)