# data[].attributes.headline
חוק השידור הציבורי

# data[].attributes.subject
חוק השידור הציבורי

# data[].attributes.body
1. חוק אשר פותח תאגיד שידור ציבורי באינטרנט ברדיו ובטלוויזיה.
תאגיד השידור יספק מידע שיוויוני הפונה לכלל האוכלוסיה הישראלית וישקף את אופיה של המדינה כמדינה יהודית דמוקרטית
2. מטרת החוק היא לבסס שידור ציבורי יעיל איכותי וחינוכי במדינת ישראל בערוצים השונים- רדיו, טלוויזיה ודיגיטל.
3. https://youtu.be/CnTFBx5M1Fk
הכתבה מבקרת את החוק, היא מראה שיקולים פוליטיים שנכנסו לחוק ופגיעה בעובדי רשות השידור למרות ההבטחות שנכללו בחוק
מגישות: ליהי סימון ואדוה ליברמן😙

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
מבט - ועדת ביטן ממשיכה את דיוניה על חוק השידור הציבורי לקראת הקריאות השנייה והשלישית

# data[].attributes.headline
חוק האזרחות - מגישות ספיר אסולין ושחר בן עטר 

# data[].attributes.subject
חוק האזרחות - מגישות ספיר אסולין ושחר בן עטר 

# data[].attributes.body
1. חוק האזרחות קובע מהם התנאים לקבלת מעמד האזרחות במדינת ישראל.
אזרחות ישראלית ניתנת- מכוח שבות, מכוח לידה וישיבה בישראל,מכוח אימוץ, מכוח התאזרחות, או מכוח הענקה.

2. מטרת החוק- החוק נחקק משיקולים ביטחוניים. מטרתו העיקרית של החוק הייתה למנוע "איחוד משפחות" בין אזרחים ישראלים (בעיקר ערבים) ובין בני זוגם או ילדיהם הפלסטינים. תוקף החוק הוגבל מלכתחילה.

3.https://youtu.be/0rrKcZKMOJg
- הסרטון לא תומך בחוק , מפני שהתיקון לחוק לא אושר.

# data[].attributes.headline
חוק חינוך ממלכתי

# data[].attributes.subject
חוק חינוך ממלכתי

# data[].attributes.body
מהו החוק- חוק חינוך ממלכתי זה חוק שנותן פיקוח אחד, אחריות אחת של משרד החינוך על כל מוסדות הלימוד בישראל.
מטרת החוק- עד לפני מספר שנים היו זרמים בחינוך ולא היה שיטת חינוך קבועה, החוק בא לבטל את זרמים אלו וליצור מערכת חינוך אחת תחת חסותה של המדינה.
הסרטון שהעלנו תומך ומסביר את החוק.
מגישות: אמונה וייס, איילת ברט, תמר וזאן, תמר קבלו

# data[].attributes.attachment_link.title
הליכוד: חוק חינוך חינם מגיל 3-0

# data[].attributes.headline
חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם

# data[].attributes.subject
חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם

# data[].attributes.body
1. החוק מאפשר העמדה לדין של אדם שהיה מעורב בפשעי הנאצים כנגד היהודים בפני בית משפט ישראלי על העבירות שביצע ואף לתת גזר דין מוות. על אף שהעבירות בוצעו לא באדמת ישראל וגם לא כלפי אזרחי ישראל.
במסגרת החוק נשפטו גם יהודים שנחשדו בסיוע לנאצים, אבל המקרה המפורסם ביותר הוא משפטו של אדולף אייכמן ימח שמו וזכרו.
2. מטרת החוק היא הענשת הנאצים ועוזריהם על פשעיהם בשואה כלפי היהודים ונסיון למניעת מקרים כאלו בהמשך.
3. הסרטון שבחרנו שמדבר על החוק הוא הסרט "מבצע פינאלה".
הסרט מראה את את המבצע שהוביל למעצרו של אייכמן ומשפטו.
טריילר לסרט- https://m.youtube.com/watch?v=CPwOgekli5c
נצפה בסרט במלואו בכיתה ביום השואה ומי שרוצה ומעוניינת יכולה לצפות בו בנטפליקס ובסרטים טי וי- https://www.sratim.tv/movie/9733

מגישות: רות לוין, הילה וייס, נעמה פינדלינג, נועה אברמוביץ', הדס רוזנברג ועמית יהלומי.

# data[].attributes.body
1. מעניק לכל יהודי שהביע את רצונו להשתקע בישראל

2. הציאו חוק זה כדי שהיהודים יוכלו להשתקע בארץ ישראל

3.כתבה:
https://m.ynet.co.il/Articles/60895210
הכתבה בעד החוק כדי שלא כל אחד יוכל להיכנס לארץ.

הודיה ולילך

# data[].attributes.attachment_link.title
שקד על גל הפליטים מאוקראינה: 90% לא זכאים לחוק השבות, אי אפשר להמשיך ככה

# data[].attributes.attachment_link.description
החלטות עוד אין, אך שרת הפנים מבהירה שתגבש "מדיניות מאוזנת יותר" לקליטת פליטי המלחמה. "כבר היום יש 26 אלף אוקראינים בארץ, רובם שב"חים", אמרה שקד והתעקשה שישראל קלטה יותר ממדינות אחרות

# data[].attributes.headline
חוק איסור גידול חזיר

# data[].attributes.subject
חוק איסור גידול חזיר

# data[].attributes.body
1. החוק אוסר על גידול חזיר
2. לכל אורך היסטוריית היהודים חזיר נחשב לחיה טמאה ולכן אסרו על גידול חזיר במדינת ישראל
3. https://www.haaretz.co.il/food/food-news/2019-11-20/ty-article/0000017f-e13f-d9aa-afff-f97f3e5b0000

# data[].attributes.headline
חוק: יום הזיכרון לשואה ולגבורה 

# data[].attributes.subject
חוק: יום הזיכרון לשואה ולגבורה 

# data[].attributes.body
1. לכתוב בקצרה את לשון החוק: יום אחד קבוע במהלך השנה שבו מציינים את השואה, ביום זה לא משדרים דברים מצחיקים או כיפים, אלא דברים עצובים שמסמלים את היום ומכבדים אותו. בנוסף יש צפירה של 120 שניות כדי שכל אדם ייקח רגע לעצמו לחשוב על מה שקרה בשואה.

2. מטרת החוק: שלא נשכח את מה שעשו לעם שלנו ושנזכור את אותם האנשים שנרצחו.

3. כתבה בנושא החוק- https://youtu.be/slCzJRvdWfs
המשוררת שנלחמת עבור ניצולי השואה

מגישות:
דנה פישמן
מיקה הרמל
נעה הירש
שירה למפרט
טליה פסטרנק

# data[].attributes.attachment_link.title
יום השואה הבינלאומי: המשוררת שנלחמת עבור ניצולי השואה בריאיון באולפן ynet

# data[].attributes.headline
חוק חג המצות

# data[].attributes.subject
חוק חג המצות

# data[].attributes.body
חוק זה הוא חוק יהודי.
חוק חג המצות הוא חוק שאוסר על כל בעל עסק למכור מוצר שהוא חמץ או שמכיל חמץ למכורו בפסח.
מטרת החוק היא לא לפגוע בציבור כי כתוב בתורה לא לאכול חמץ בפסח.

מגישות: שירה בן שלוש, עדי ישראלי, גליה אמיר, תמר בכר.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ישבתם במסעדה והגישו לכם ביצים עלומות על בריוש - האם בית העסק עבר על החוק? ומה במקרה של דוכן הסביח האהוב עליכם שהמשיך לפעול בחול המועד פסח ולמכור לכל דיכפין סביח בפיתה? התשובה היא שבמקרה הראשון לא הייתה עבירה על החוק, אבל במקרה השני של דוכן הסביח כן הייתה עבירה על החוק. אז מה ההבדל ביניהם, בטח תשאלו, והתשובה היא אחת - הפומביות של הצגת החמץ לקהל.

"חוק חג המצות (איסור חמץ)" נחקק לפני למעלה מ-30 שנה על ידי הכנסת ה-11. מטרת החוק הייתה לא הייתה לחנך את בעלי בתי הקפה והמסעדות או לאסור על מכירת חמץ בפסח אלא אחרת - לשמור על רגשות הציבור.
רבים נוטים לטעות ולחשוב כי למעשה אסור למכור חמץ בבתי העסק השונים, אבל האיסור בחוק אינו חל כלל וכלל על מכירה של פיתות או לחמניות, אלא "למנוע הצגת לחם, לחמניות ופיתות בפומבי, כדי למנוע פגיעה ברגשות הציבור", כך מסביר עו"ד אהוד פאי, עורך דין בתחום המשפט האזרחי.

לפי החוק - מכירה של חמץ מותרת - אבל הצגתו בפומבי אסורה, ולכן לפי היגיון זה המסעדה שהגישה בין כתליה פיצה או לחמניות, לא עשתה זאת "בפומבי", ודוכן הסביח הפתוח לרחוב שמכר סביח בפיתה כן עשה זאת "בפומבי".

בשנת 2008 פורסם חוזר מנכ"ל משרד הפנים, ובו הוצגו עיקרי סיכום דיון שניערך אצל היועץ המשפטי לממשלה בנוגע להיקף האיסור על הצגת חמץ על פי החוק, וצוין שם כי יש לפרש את האיסור על הצגת מוצרי חמץ בפומבי, בכך ש"פומבי" לצורך העניין יהיה הצגה במרחב הציבורי החיצוני כמו הצגת חמץ למכירה בדוכן או בחלון ראווה הפונה לרחוב.

בנוסף, באותה החלטה נדונה השאלה - מה עשוי להיחשב כמקום פומבי בו אסור להציג חמץ, ונקבע שכדי שיחול על המקום איסור להציג חמץ, לא רק שצריך שהוא יהיה מקום ציבורי כמו מכולת, מסעדה או פיצרייה, אלא גם "עליו להיות מקום ציבורי הנראה מכל מקום".

"על פי החוק לא קיים איסור על מכירה או צריכה של חמץ בפסח, אך יחד עם זאת קיים איסור על בעלי עסקים להציג בפומבי מוצרי חמץ למכירה או לצריכה - לחם, לחמניות, פיתות, פסטות וכל מוצרי קמח אחרים", מסביר עו"ד פאי.

האם מכירת חמץ במסעדה נחשבת לעבירה על החוק?

"על פי החוק זה לא נחשב לעבירה. החוק אינו אוסר על מכירת חמץ אלא על הצגת חמץ בפומבי. ההבדל הוא שבתוך כתלי בית העסק המכירה של החמץ מותרת, אבל לפי החוק אסור להציגו בדוכנים ברחוב או מחוץ לכותלי בית העסק".

מסתבר שמאז חקיקת החוק בשנות ה-80 ועד היום, כמעט ולא התקיימו הליכים משפטיים על החוק הזה. מקרה אחד דווקא היה ב-2008, אז הוגש כתב אישום נגד 4 מסעדות בירושלים בטענה שהפרו את חוק המצות בכך שמכרו חמץ. השופטת תמר בן-אשר צבן מבית משפט לעניינים מקומיים בירושלים החליטה אז לבטל את כתבי האישום שהוגשו נגד המסעדנים בטענה שכתב האישום שהוגש נגדם הוא בגין מכירה של חמץ מה שלא רלוונטי לחוק, משום שהחוק עוסק רק בהצגה של חמץ.

עוד הוסיפה השופטת ואמרה כי גם אם בעלי המסעדות היו מודים שהציגו חמץ בעסק שלהם לא היה במעשה הזה עבירה, משום שהם לא עשו זאת במקום "פומבי", כהגדרת החוק, אלא בין כתלי המסעדה.

"החוק לא נועד לעסוק באיסורי חמץ כפי שנקבעו בהלכה היהודית", מסביר עו"ד פאי, אלא נועד רק "למנוע הצגת לחם, לחמניות ופיתות בפומבי". אז כשמגישים לכם במסעדה סלסילת לחם ולחמניות בפסח - זה פומבי או לא? לפי פירוש החוק, כנראה שלא: האיסור על הצגת החמץ אינו חל על הצגת חמץ בתוך המרחב הפנימי הסגור של העסק. זוכרים? סביח בפיתה ברחוב - לא חוקי, וביצים עלומות על בריוש בבית קפה - כן חוקי.

"באותה החלטה דנה השופטת גם בשאלה מהו מקום פומבי שאסור להציג בו חמץ", מוסיף עו"ד פאי, "ולפיכך, לפי הפרשנות שלי, אין כל בעיה עם מסעדה המוכרת פיצה או המבורגר בתוך כתלי העסק ולא מחוצה לו. אבל הצגה של דברי חמץ במרחב החיצוני - שזה יכול להיות חלון ראווה או דוכן - אסורה על פי החוק. כדאי גם להתייחס לשאלה מה קורה בדוכן בקניון - אז לפי זה בתוך המרחב הסגור של החנות בקניון אין בעיה להציג חמץ, אבל החנות לא יכולה להשתמש בחללים הציבוריים הפתוחים לשם כך, דהיינו, החנות לא יכולה להעמיד דוכן או שולחן מחוץ לכתלי העסק ולהציג שם חמץ".

עד כמה אוכפים את החוק הזה?

"כבר שנים ארוכות שהחוק בפועל אינו נאכף. בעבר הייתה הצעת חוק לבטל אותו, אבל הוא עדיין קיים אך לא נאכף. יש לרשויות המקומיות סמכות לאכוף אותו בתוך הערים באמצעות חוק עזר, ובאתרי אינטרנט של כמה ערים דתיות אף פורסמה באתר אזהרה בנושא".

מה העונש הקבוע בחוק על הצגת חמץ בפומבי ומי אמור לאכוף את זה?

"העונש הוא קנס, אבל לא נקבע שיעורו של הקנס. החוק הקנה סמכות לשר הפנים להטיל קנס ואף קבע שהוא רשאי להתקין תקנות לביצועו (לצורך יישום החוק), תקנות שעד היום לא הותקנו. מדובר על כמה מאות שקלים, אבל ראוי לציין שלאור זה שעדיין לא ברור מי יכהן במשרד הפנים, אי אפשר לדעת מה יהיה גורלו החוק הזה. כל עוד החוק לא בוטל אז יש תמיד אפשרות שיאכפו אותו".

# data[].attributes.attachment_link.title
לחם ולחמניות? מותר, אבל לא בפומבי

# data[].attributes.attachment_link.description
ישבתם במסעדה והגישו לכם ביצים עלומות על בריוש - האם בית העסק עבר על החוק? ומה במקרה של דוכן הסביח האהוב עליכם שהמשיך לפעול בחול המועד פסח ולמכור לכל דיכפין סביח בפיתה? התשובה היא שבמקרה הראשון לא הייתה עבירה על החוק, אבל במקרה השני של דוכן הסביח כן הייתה עבירה על החוק.

# data[].attributes.headline
חוק שעות עבודה ומנוחה

# data[].attributes.subject
חוק שעות עבודה ומנוחה

# data[].attributes.body
מהו החוק?
הוא חוק הקובע את הזמנים שבהם מותר למעביד להעביד את העובד, את זכות העובד למנוחה שבועית ותגמול שיש לשלם בעד עבודה נוספת.
לעובדים אסור לעבוד מעל 12 שעות ביום ועליהם לקבל לפחות יום חופש אחד כל שבע ימים

מה מטרת החוק?
שיהיה למעסיקים פרופורציות, להגן על העובדים מעבודת יצר ולהביא להם זמן לנוח ולהתאושש.

מגישות: מאיה נוח, מיה סול, מעיין דינר ונועה אברהם.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הקריה האקדמית אונו

# data[].attributes.attachment_link.title
זכויות בני נוער בעבודה - מה חשוב לדעת? ממה צריך להיזהר? (HD)