# data[].attributes.body
Saimaannorppa on erittäin uhanalainen laji.
Vuoden 2015 arvion mukaan saimaannorppia oli jäljellä noin 320 yksilöä

Saimaannorppaa tavataan vain Saimaalla.  Avovesiaikana sitä esiintyy satunnaisesti käytännössä Saimaan kaikissa osissa. Levinneisyys painottuu Saimaan keskiosiin selkävesien äärelle.

Saimaannorppaa on suojeltu muunmuassa rajoittamalla kalastusta.

Saimaannorpan tulevaisuus näyttää jo paremmalta suojelun takia, mutta kannat saattavat pienentyä esim. tautien ja satunnaisvaihtelun takia.

# data[].attributes.body
Ilves on elinvoimainen mutta laji on kuitenkin harvinaistunut maailmalla.
Ilvestä tavataan suurimmaksi osaksi Venäjällä, mutta myös muualla Länsi-Euroopassa ja Aasiassa. Suomessa Ilvesksen kannan kooksi arvioidaan olevan noin 2700-2900 yksilöä.

# data[].attributes.body
Uhanalaisin hanhi koko Euraasiassa, ja kanta pienenee nopeasti koko maailmassa.
-Kiljuhanhi pesii Aasian ja Fennoskandinavian pohjoisosissa. Talvehtivana sitä esiintyy Euroopan kaakkoisosissa, Lähi-idässä sekä Itä-Aasiassa

-Maailmankanta on n. 25 000 yksilöä, pohjoismaissa pesimäkannaksi on laskettu 20 paria (2009) ja suomessa havaintoja ei ole ollut vuoden 1995 jälkeen

# data[].attributes.body
Ahma on Suomessa äärimmäisen uhanalainen laji (CR), koska sen arvioitu populaatiokoko on alle 50 lisääntymiskykyistä yksilöä. Salametsästys on ahmakannan suurin uhka.

Suomessa ahmoja elää harvakseltaan maan pohjois- ja itäosien erämaissa.

Suomessa ahma kannankoko on arviolta noin 250-350 yksilöä.

Suomessa WWF pyrkii muun muassa estämään ahmojen salametsästystä ja suojelee ahman elinympäristöä.

Ahman tulevaisuus on varsinkin poronhoitoalueen eteläpuolella riippuvainen muiden suurpetojen esiintymisestä. Sudet ovat ahman kannalta tärkeä eläin, sillä ahma on haahkan syöjä. Tulevaisuudessa myös ilmastonmuutos on uhka ahmoille.

# data[].attributes.body
2. Naali on Suomessa äärimmäisen uhanalainen.
3. Levinneisyys: arktiset alueet pohjoisella pallonpuoliskolla (Suomen pohjoisosat)
4. Vuonna 2001 Suomen kannan kooksi arvioitu 10-20 ja vuonna 2004 8 yksilöä.
Viimeinen varmistettu pesintä Suomessa 1996.
5. Naalien suojelemiseks
-naalit on rauhoitettu ja niille on tehty mm. ruokinta-automaatteja
-On laitettu riistakameroita naalien liikkeiden selvittämiseksi
-Kettuja on poistettu naalien pesimäpaikkojen läheltä ennen pesimäkauden alkua.
6. Naalikantojen elpymisestä Norjassa ja Ruotsissa on ollut merkkejä.Tämä saattaa tulevaisuudessa näkyä myös Suomessa. Toisaalta ilmaston lämpeneminen aiheuttaa sen, että kettu levittäytyy yhä pohjoisimmille alueille kilpailemaan naalin kanssa.