# data[].attributes.headline
Vi vet att muntlig interaktion är viktig, men hur åstadkommer vi den? - Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.subject
Vi vet att muntlig interaktion är viktig, men hur åstadkommer vi den? - Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi vet att muntlig interaktion är viktig, men hur åstadkommer vi den? - Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi vet att muntlig interaktion är viktig, men hur åstadkommer vi den? - Mariana Sellgren, Symposium 2015

# data[].attributes.headline
10 tips för en god mottagning av nyanlända elever : Pedagog Malmö

# data[].attributes.subject
10 tips för en god mottagning av nyanlända elever : Pedagog Malmö

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi på Vägledning & stöd fick i uppdrag att tänka igenom vad Malmö stads grundskolor initialt behöver göra och veta för att kunna skapa en god mottagning för nyanlända elever. Detta mynnade ut i våra 10 bästa tips för en god mottagning (inklusive några användbara länkar).

*

1. Boka ett introduktionsmöte
Det är viktigt att en god relation mellan skola, elev och vårdnadshavare upprättas redan från början. Elev och vårdnadshavare ska få information om årskurs- och grupplacering och sin nya skola. Tänk igenom vad eleven behöver för att känna sig välkommen. Boka en tolk!

*

2. Läs ISP och kartläggningsprofil
Ta del av kartläggningsprofilerna i steg 1 och 2 samt den individuella studieplan som upprättats på Mosaikskolan för att kunna göra en bra grupplacering och ge eleven den stöttning hen behöver i sin undervisning samt eventuella anpassningar.

*

3. Avsätt tid för samarbete
Avsätt en fast tid för arbetslaget med syfte att utbyta kunskaper, gemensamt planera och genomföra språk- och kunskapsutvecklande undervisning. Samarbete mellan samtliga undervisande lärare är nödvändigt för att få en helhetsbild av elevens styrkor och utvecklingsområden, och för att skapa en förståelig och förutsägbar skoldag för eleven.

*

4. Boka ett planeringsmöte med studiehandledaren
Det är viktigt att elevens mentor, ämneslärare och studiehandledare träffas i ett tidigt skede för att kunna göra upp en plan för studiehandledningen. En välfungerande studiehandledning ger eleven möjlighet att få större utbyte av undervisningen och uppnå högre måluppfyllelse i alla ämnen. Arbeta gärna med Google classroom för att dela material och planering. Använd planeringsmallen för studiehandledning!

*

5. Anmäl eleven till modersmålsundervisning
Att få möjlighet att fortsätta utveckla sitt förstaspråk bidrar till kognitiv utveckling, vilket i sin tur är ett stöd i utveckling av ämneskunskaper och andraspråket.

*

6. Se över dina digitala hjälpmedel
Malmö stad har ett avtal med Inläsningstjänst där eleven kan lyssna på vissa läromedel samt ljudböcker på olika språk. I appen "Google översätt" kan eleven växla mellan olika språk och därmed underlätta förförståelse. Den kan även vara till hjälp i kontakten med hemmet.

*

7. Ta vara på rast och fritids
Tänk på att även tiden utanför klassrummet är viktig. Elevens sociala inkludering är en förutsättning för lärande och en god arena för språkutveckling. Utse en fadder och anmäl yngre elever till fritidshem.

*

8. Kartlägg i steg 3
Kartläggning av ämneskunskaper i steg 3 ger viktig information om elevens kunskaper och förmågor som är viktig att ta vara på i planering av fortsatt undervisning.

*

9. Ta hjälp av Vägledning & stöd
Språkcentralens Vägledning & stöd erbjuder insatser och stöttning gällande mottagning, organisering och undervisning av nyanlända elever utifrån skolors önskemål och behov. Mötesplatser för erfarenhetsutbyte mellan pedagoger och skolledning anordnas också.

*

10. Tänk​ ​interkulturellt
Reflektera över vad möte med skolan i Sverige och ny läridentitet kan innebära för eleven. Använd elevens tidigare språk, skol- och livserfarehet för att skapa en röd tråd.

*

På Komin finns många tips, länkar och blanketter som rör nyanlända elever och som kan underlätta både planering och det administrativa arbetet.
Dela gärna med dig av dina bästa tips!
Text & bild: Lisa Lundkvist & Johanna Söderlund
Utvecklingssekreterare
Vägledning och Stöd, Språkcentralen.
johanna.soderlund@malmo.se
lisa.lundkvist@malmo.se

# data[].attributes.attachment_link.title
10 tips för en god mottagning av nyanlända elever

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi på Vägledning & stöd fick i uppdrag att tänka igenom vad Malmö stads grundskolor initialt behöver göra och veta för att kunna skapa en god mottagning för nyanlända elever. Detta mynnade ut i våra 10 bästa tips för en god mottagning (inklusive några användbara länkar). * 1.

# data[].attributes.body
https://www.pinterest.se/hulbas/apparnyanl%C3%A4nda-ordkunskap/https://www.pinterest.se/hulbas/apparnyanl%C3%A4nda-ordkunskap/

# data[].attributes.headline
Teaching Bilinguals (Even If You’re Not One) | CUNY-NYSIEB

# data[].attributes.subject
Teaching Bilinguals (Even If You’re Not One) | CUNY-NYSIEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Episode 4: Knowing Your Students

Ms. Charene Chapman-Santiago, an 8th grade English Language Arts teacher at Ebbets Field Middle School in Brooklyn, tells us how she gets to know her students - despite not always sharing their language backgrounds.

For more information, see: Chapter 3: Documenting Students' Dynamic Bilingualism from: García, O., Johnson, S. I., & Seltzer, K. (2016). The Translanguaging Classroom: Leveraging Student Bilingualism for Learning. Philadelphia: Caslon Publishing.

# data[].attributes.attachment_link.title
Teaching Bilinguals (Even If You're Not One) | CUNY-NYSIEB

# data[].attributes.attachment_link.description
Ms. Charene Chapman-Santiago, an 8th grade English Language Arts teacher at Ebbets Field Middle School in Brooklyn, tells us how she gets to know her students - despite not always sharing their language backgrounds. For more information, see: Chapter 3: Documenting Students' Dynamic Bilingualism from: García, O., Johnson, S.

# data[].attributes.headline
Writing Projects: Thumbprint Biographies | I Capture the Rowhouse

# data[].attributes.subject
Writing Projects: Thumbprint Biographies | I Capture the Rowhouse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Most readers of this blog will know that I'm a Brave Writer fanatic. While we do use some other resources, it's been the heart of our writing approach for a little while now. We especially loved doing the projects in Partnership Writing from Brave Writer. This has been one of our favorite Brave Writer products and I highly recommend it as a way in for families who want to try some of the elements of Brave Writer. It's a short curriculum that explains the Brave Writer philosophy and the partnership stage of writing then gives a year worth of monthlong writing projects to do. Doing one writing project a month is part of the Brave Writer philosophy so this outlines ten projects.

Writing stages are also a big part of the Brave Writer concept. Instead of expecting kids to be at a certain place at a certain age, the idea is that kids progress through these stages at their own pace, though typically kids Mushroom and BalletBoy's age - 10 years old - are at the partnership stage. During the partnership stage, kids are able to write some but still need a lot of handholding to get things done. For us, this often looks like kids writing a rough draft by themselves but then I type it up and take oral narration for revisions. Or sometimes we begin with lots of structure from me to get them going and they do their own revisions and changes.

All this is great and I've blogged about some of our Partnership Writing projects previously, such as secret codes or personal timelines. But, alas and alack! We ran out of projects! But no big deal. I just made my own. Sometimes something comes up organically in schooling such as a contest or a way to tie writing in with another subject, but we really enjoyed having preplanned projects for writing that were their own thing so I wanted to continue that with more writing projects, which meant picking out interesting things to do. They have mostly gone really well so I thought I'd share what we did. I have two more of these posts coming up. So if anyone else is wanting more fun writing projects, these worked well for us. First up was an art and writing project that was on the short side.
The Thumbprint Biography
This idea is exactly what it sounds like. You create a biography or a short personal narrative that you then write into the shape of the lines on your thumbprint, creating a piece of art and writing that is as unique as you. The finished products can be embellished with more art or just left bare.

I found this project by poking around online so if you do an image search, you can find more project examples to use for inspiration. I thought this was so fun that I got in on it and did one as well, which helped me understand how it would work. It's sometimes tricky to force ourselves to write alongside our kids (and I readily admit I need to be better about doing this). However, it's so rewarding for us and for them to see us writing and working alongside them.

We started by writing a rough draft about ourselves. I asked the kids what makes you you? What makes you unique? What are your favorite things and the things that are most important to you? That was one day's writing assignment. On a separate day, we spent our writing time revising and editing the writings. Since it was such a personal writing, we did less revision than we often do. I asked the kids to add a few things or whether they wanted to move things around. BalletBoy is getting better at editing so we edited his together. For Mushroom, I picked two things for him to focus on with editing and had him find and correct them then I fixed the rest. Then I typed up a final draft for them.

For the thumbprint, we played around with a few things, but what worked the best was using our iPads to take a photo and then write on top of it. Any tablet with a good art program or pdf editor should work. However, if you're tabletless and want to try this, you could do the thumbprint in a light ink and use a photocopier to enlarge it and then mark on top of it in marker where the lines are. Or you could try manipulating a photo of the thumbprint on the computer and printing it out then marking on top of it. I think marking heavy lines on top of the print is probably essential so that you can see through the top paper to write your biography.

Writing up the biographies and decorating them took a third and final day's writing time. We were pretty pleased with the products and the kids were proud of them.

Here are all the steps spelled out:

1. Write your biography of what makes you unique. It doesn't need to be long. Maybe just a page. Polish it by revising and editing it. If it will be easier to copy from a typed copy, then type it up and print it off.

2. Make thumbprints with an ink pad onto paper. If you don't have an ink pad, a washable marker colored onto a thumb and quickly pressed can work as well.

3. Choose the thumbprint that looks the best and take a good digital photo of it.

4. Crop the photo as needed then paste it into a drawing or pdf markup program so that it takes up a full page. We used Notability.

5. Use a stylus or your finger to trace the contours of your thumbprint on top of the photo. Use a thick black line. Don't worry about getting every single line - that would be impossible. You just want to get the gist of it.

6. Remove the photo from the page so you're only left with the traced lines.

7. Print the thumbprint out.

8. Place the printed thumbprint lines underneath a clean sheet of paper. You may want to use tape or a clip to hold the papers together in place.

9. Copy the biography onto the clean paper, following the lines you can see underneath. You can choose to use different pen colors or write in different styles or just to use your own handwriting. Sometimes it's hard to follow the lines exactly, but don't worry. It will still look like a thumbprint in the end.

10. Voila! You may have to add extra text or abbreviate your text slightly. You can add decoration. Mushroom's thumbprint, shown with the thumbprint lines he created and followed, has a rainbow of colors behind it.

# data[].attributes.attachment_link.description
Most readers of this blog will know that I'm a Brave Writer fanatic. While we do use some other resources, it's been the heart of our writing approach for a little while now. We especially loved doing the projects in Partnership Writing from Brave Writer. This has been one of our favorite Brave Writer products...

# data[].attributes.headline
Thinking Together, University of Cambridge

# data[].attributes.subject
Thinking Together, University of Cambridge

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spoken Language

Spoken language enables us to do much more than share information - it enables us to think together. But as teachers, do we always use it to best advantage? And do we give enough attention to enabling children to use language as a tool for learning and problem-solving?

Classroom-based research

On this website we explain how years of practical, classroom-based research projects in several countries and with learners of all ages has provided useful answers to these questions.

Resources for researchers and teachers

We also provide some downloadable resources for researchers and teachers, useful publications, research projects and links to other relevent websites.

# data[].attributes.attachment_link.title
Thinking Together, University of Cambridge

# data[].attributes.attachment_link.description
Thinking Together is a dialogue-based approach to the development of children's thinking and learning, promoting children's awareness and use of talk as a tool for thinking - connecting the development of children's 'thinking skills' to the development of their communication skills and curriculum learning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Inspiration och gratis material för dig som arbetar i skolans värld.

# data[].attributes.headline
Begreppslistor på arabiska i SO, NO och teknik Grundskola kampanj Kampanjer Liber

# data[].attributes.subject
Begreppslistor på arabiska i SO, NO och teknik Grundskola kampanj Kampanjer Liber

# data[].attributes.headline
Svenska för alla: Kläder och färger - UR Skola

# data[].attributes.subject
Svenska för alla: Kläder och färger - UR Skola

# data[].attributes.body
En hel serie om vardagliga företeelser

# data[].attributes.attachment_link.description
En ordlista för klädesplagg och namn på olika färger.

# data[].attributes.headline
De hittar språket med sin egen modell | Alfa

# data[].attributes.subject
De hittar språket med sin egen modell | Alfa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För att ta till sig kunskap måste man behärska språket som man blir undervisad på. Dessutom går det bättre om man omges av lärare som tror att man kan lyckas. Det är den grundläggande tanken i modellklasskonceptet där 6B på Dammhagskolan i Landskrona ingår. Alfa är på plats en solig höstdag. Eleverna har precis ätit lunch och kommer tillbaka från sin rast. Förutom Jessica Hyrefelt, som är klasslärare, finns tre modersmålslärare utspridda bland bänkarna: en i arabiska, en i albanska och en i kurdiska. De finns med på några lektioner varje vecka och stöttar i den ordinarie undervisningen. Metoden kallas studiehandledning och är en del av modellklasskonceptet. Vi ska snart få veta mer om allt det där. Men först måste de sjutton eleverna få slå sig ner på sina stolar.
- Välkomna. Nu ska vi ha historia. Och i dag har vi besök av en journalist. Vad gör egentligen en sådan?

Jessica Hyrefält är mellanstadielärare med SO- och SVA-inriktning och nu tittar hon ut mot ivriga händer som sträcks mot taket. En flicka längst bak får svara.

- En som skriver i tidningar och så. Nyheter och andra grejer som händer och sånt.

Hennes lärare bekräftar och flickan ser stolt ut.

Jessica Hyrefelt har jobbat på Dammhagskolan i tretton år. Hon säger att hon stortrivs.

- Drygt 95 procent av eleverna här har annat modersmål än svenska. Många är relativt nyanlända. Har man börjat jobba i den miljön, är det svårt att byta. Som lärare blir man ofta viktig i elevernas liv, det blir starka relationer.

Tankarna bakom modellklasskonceptet kommer från Utsikter, ett kommunalt utvecklingsarbete som ska stärka framtidsutsikterna för barn i socioeko-nomiskt utsatta grupper. När Dammhagskolan fick erbjudandet att prova konceptet, skickade rektor Lena Andersson ut en förfrågan till alla sina lärare. Nu är det femte terminen som modellklassarbetet pågår i Jessica Hyrefelts klass. Förutom det extra stödet med studiehandledningen av modersmålslärarna innebär det ett annat sätt att tänka och jobba på, menar hon.

- Genrepedagogiken är en viktig del. I och med modellklassarbetet har jag fått utbildning i det och jobbar nu uteslutande med metoden. Det blir ett sätt att jobba språkförstärkande i alla ämnen och jag har helt tänkt om. I stället för att förenkla svenskan, som jag kunde göra förut, förklarar jag ord, begrepp och uttryck.

På Utsikter jobbar Susanne Hindemith Herbing och Carina Olsson, SVA-lärare respektive specialpedagog. De är hjärnorna bakom modellklasskonceptet och har tagit inspiration av de nordamerikanska forskarna Thomas och Collier. Från deras forskning har de valt ut fem faktorer som visat sig vara framgångsrika för att elever med ett annat modersmål ska lyckas nå målen i skolan: undervisning på modersmålet, undervisning i det nya språket, höga förväntningar på eleverna, ett sociokulturellt förhållningssätt och ett bra samarbete med elevernas föräldrar.

- De är utifrån de ledorden vi jobbar. Och så har vi fört in genrepedagogiken eftersom den ger så goda resultat för de här eleverna. Dessutom har vi regelbundna screeningtester av elevernas kunskaper, det är också viktigt. För att se var de befinner sig och för att ständigt utvärdera pedagogiken, säger Carina Olsson.

Vi återvänder till Jessica Hyrefelts klassrum för att få lite fler exempel på hur hon jobbar. Temat för dagens historielektion är Vasatiden, klassen har hunnit jobba med den ett tag. Jessica ber sina elever skriva ner vad de tycker är mest spännande med tidsepoken, ber dem hitta på en lögn om den och även en sanning. Snart bryts tystnaden enbart av raspande blyertspennor och de tre modersmålslärarna smyger runt bland "sina" elever och förhör sig viskande om att de verkligen uppfattat frågorna. En elev skiner upp i ett glatt "aha" när hon får det förklarat för sig på arabiska. Skrivandet fortsätter.

- Det är så lätt att en elev inte vågar fråga och hamnar på efterkälken. Därför är studiehandledningen fantastisk, den stärker elevernas självförtroende, säger Jessica Hyrefelt.

Kamal Saka, som undervisar i kurdiska, upplever också ett nytt arbetssätt i sin roll som modersmålslärare.

- Med Jessica har vi ett nära samarbete, vi har gemensam planering var tredje vecka så att vi hinner sätta oss in i var klassen befinner sig, vad hon undervisar om och vad målen och tankarna bakom är. Han säger att det är en jätteskillnad.

- Som modersmålslärare är det vanligt att man bara slängs in i undervisningen utan att riktigt veta vad läraren håller på med. Man förväntas översätta, det är allt.

Nu har Jessica Hyrefelt delat in klassen i grupper om tre. De ska få berätta för varandra vad de skrivit, enas om ett favoritcitat ur någons text och nämna detta exempel för hela klassen.

- Det är ett sätt att få dem att diskutera, använda språket. De lär sig argumentera. De är fullt medvetna om vilka måluppfyllelser vi jobbar med och i samband med olika undervisningsmoment brukar vi tillsammans pricka av vad det är vi har gjort.

Jessica Hyrefelt säger att hon har färre rena svensktimmar nu. Hon jobbar i stället med mer medveten språkutveckling i kombination med ämnesundervisning, det är genrepedagogikens kärna.

- Förra historielektionen ville jag till exempel få dem att ta till sig ämnesspecifika ord. Jag satte upp lappar med bilder av kungar, drottningar, rustningar, lansar och riddare på tavlan. Sedan fick de smälla med flugsmällare på den lapp de trodde att jag beskrev. Och grammatiken, den vävs också in hela tiden.

- Vi benämner och kategoriserar alla texter vi jobbar med inom samtliga ämnen. Är det en historisk text, då är det preteritum och då tittar vi på hur man böjer och använder verben i den formen. På svensklektionerna just nu arbetar vi med den narrativa genren, det är ett sätt att få eleverna att behärska berättande texter och se vilka ord och uttryck som är typiska för dem, säger Jessica.

Genom screeningtesterna ser hon att undervisningsmodellen ger resultat. Det stärker henne i självförtroendet som lärare och hon upplever att det gör det tydligt för eleverna också: De får veta vad de kan och vad de måste jobba vidare med.

- På så sätt är det lättare med måluppfyllelsen med det här arbetssättet. Det kan låta ostrukturerat att jag för in svenskundervisning i allt och har färre rena svensklektioner. Men i själva verket följer jag tydliga matriser som jag gjort utifrån kursplaner, där allt som ska gås igenom finns med.

Screeningtesterna har Carina Olsson och Susanne Hindemith Herbing arbetat fram. De har använt prov från det specialpedagogiska området, egentligen tänkta för elever med svenska som modersmål, som testar bland annat läsförståelse och meningsuppbyggnad. Sedan har de skapat ett eget test kring ordförråd.

- Nu efter fem terminer fixar de flesta modellklasseleverna alla delar i testerna. De har tagit ett jättesteg, från att ha legat på en kurva långt under medel till att klassen ligger högre än genomsnittet. Och då jämför man med dem som har svenska som modersmål, säger Carina Olsson.

Dammhagskolan har i dagsläget tre modellklasser. Lena Andersson, rektorn, hoppas att hela skolan så småningom ska kunna jobba på samma sätt. Men än så länge räcker inte budgeten till de extrakostnader som det innebär i form av studiehandledning, utbildning i genrepedagogik och möten med kollegor inom nätverket.

- Men jag ser att den utbildning och de tankesätt som mina modellklasslärare får med sig påverkar all personal. Framför allt handlar det om det här med förväntningar på eleverna. Förut kunde vi tycka synd om dem, tänkte på hur trassliga bakgrunder många av dem kommer ifrån. Det gör vi inte i dag. Vi tror att alla våra elever kan lyckas.

# data[].attributes.attachment_link.description
För att ta till sig kunskap måste man behärska språket som man blir undervisad på. Dessutom går det bättre om man omges av lärare som tror att man kan lyckas. Det är den grundläggande tanken i modellklasskonceptet där 6B på Dammhagskolan i Landskrona ingår. Alfa är på plats en solig höstdag.

# data[].attributes.headline
Ämnet som aldrig fått någon chans | Alfa

# data[].attributes.subject
Ämnet som aldrig fått någon chans | Alfa

# data[].attributes.body
Så här skrev man 2012

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svenska som andraspråk är i hetluften - igen. Diskussionen om ämnet har varit stark under våren. När forskaren Lena Fridlund i sin avhandling ifrågasatte ifall svenska som andraspråk, SVA, verkligen skulle fortsätta vara ett eget ämne, väckte det en het debatt mellan ämnets förespråkare och dess skeptiker (se Alfa 1/2012). Fridlund med flera anser att ämnet exkluderar elever, andra menar att forskning visar att det är precis tvärtom.

Integrationsminister Erik Ullenhag har tidigare sagt i intervjuer att han är skeptisk till att barn födda i Sverige läser SVA. Även utbildningsminister Jan Björklund är tveksam. Regeringen har nu tillsatt en utredare som bland annat ska undersöka om systemet med SVA ska finnas kvar.

Frågan är inte ny. Ämnet svenska som andraspråk har varit ifrågasatt med jämna mellanrum sedan det infördes som eget ämne 1995. Innan dess var det ett stödämne till svenskan. När myndigheten för skolutveckling kartlade ämnet år 2004 mynnade rapporten ut i ett förslag att slå ihop de båda svenskämnena. Skolverket frågar sig 2008 också om svenska som andraspråk har ett berättigande som ämne. Men verket påpekar i samma rapport att man inte kan utvärdera undervisningen i svenska som andraspråk förrän a) ämnet anordnas som självständigt ämne, b) lärarna har fått ämneskompetens, c) urvalet av elever sker på grundval av att de har svenska som ett andra språk och inget annat. De självklara grundförutsättningarna för undervisning saknas alltså. Ändå skyller man på ämnet.

Målet med ämnet svenska som andraspråk är att eleverna ska nå motsvarande förstaspråksnivå i svenska. Det behövs för att de ska kunna prestera på samma nivå som andra elever. Andraspråkseleverna ska alltså knappa in försprånget på kort tid. För det krävs en undervisning som kan möta deras behov.

- Svenska som andraspråk är inte ett särskilt språk. Men vägen till svenskan ser olika ut om vi fått språket med modersmjölken eller i skolåldern, säger Inger Lindberg, professor i tvåspråkighetsforskning.

Alfas egen undersökning (läs mer på här) styrks av alla andra utvärderingar. De visar att skolan ofta misslyckas med att möta dessa elever. Ämnet har låg status, okunskapen om ämnet och godtyckligheten är stor. De flesta av SVA-lärarna saknar dessutom ämneskompetens. Både i Skolinspektionens granskning (2010) och Skolverkets rapport (2008) om flerspråkiga elever framgår att svenska som andraspråk på många skolor används som något slags stödundervisning i stället för att vara ett självständigt ämne.

Vem som är i behov av svenska som andraspråk är upp till den enskilda skolan och rektorn att avgöra. Men kompetensen för att avgöra det saknas ofta. Det tycks i stället finnas en tendens att låta svagpresterande elever läsa ämnet - ibland till och med elever med svenska som modersmål. Elever med lågutbildade föräldrar är överrepresenterade, medan elever med högutbildade föräldrar oftare läser modersmålssvenska.

Samtidigt klarar sig elever med utländsk bakgrund sämre än andra elever i skolan. Färre klarar godkänt i alla ämnen i årskurs 9 och färre kommer in på sitt förstahandsval till gymnasiet. Elever som läst svenska som andraspråk har de lägsta meritvärdena.

Det finns förstås också skolor där undervisningen fungerar, ämnet har hög status och lärarna har andraspråkskompetens. Ändå talar statistiken sitt tydliga språk: allt fler elever väljer bort SVA. Andelen elever som är berättigade till modersmålsundervisning ökar, men andelen som läser SVA ökar inte i samma utsträckning. I dag har var femte svensk grundskoleelev rätt att läsa ett annat modersmål, en ökning med runt 28 000 elever på fyra år. Andelen elever som läser svenska som andraspråk har inte alls ökat i samma takt. Läsåret 2011/12 var det bara 661 fler elever jämfört med fyra år tidigare.

Agneta Ericsson , utbildningsråd på Skolinspektionen, saknar en diskussion om varför ämnet finns och vad det syftar till.

- Många vet inte riktigt vad som skiljer det från svenska, de tycker att kursplanerna ser ungefär likadana ut.
Vad skiljer?
- Framför allt lyfter man upp didaktiken.

Lärarens sätt att undervisa har en helt annan utgångspunkt för elever med ett annat modersmål. Även innehållet i kursplanerna skiljer sig åt, påpekar Anna Österlund, utbildningsråd på Skolverket. Det riskerar man att missa när man undervisar elever i samma klassrum.

- En viktig del i SVA är att undervisa eleverna om strategier för att förstå och göra sig förstådd. Det är viktigt bland annat för fortsatta studier, betonar hon.
Hur har det då blivit så här - varför har inget hänt?
- Bra fråga. Vi håller på att ta fram ett stödmaterial medan vi väntar på att departementet ska tala om vad de vill, säger Anna Österlund.

Förhoppningen när ämnet infördes var att man skulle komma ifrån stödtänkandet och få en mer professionell syn på ämnet svenska som andraspråk. Det skulle inte längre behandlas som ett övergångsämne, säger professor Inger Lindberg.

- Men tyvärr satt den gamla synen på ämnet och de här eleverna så hårt. Vi lever i en väldigt monokulturell och enspråkig skola. Man kan inte bara införa ett ämne utan att göra övriga förändringar som krävs, säger hon.

Agneta Ericsson, utbildningsråd på Skolinspektionen, pekar på den bristande kunskapen på alla nivåer, inte minst hos rektorer och i kommunerna.

- Man har inte prioriterat ämnet för man ser inte betydelsen av det. Ett argument är att man inte vill särskilja eleverna - men vem förlorar på det? Man kan också fundera på hur lärarutbildningen ser ut, vad kan den göra?

De skandinaviska grannländerna har valt att inte separera andraspråkseleverna. Inte heller där är man dock riktigt nöjd. I Danmark har man bara ett danskämne. Elever som har danska som ett andraspråk har rätt till stöd i skolans olika ämnen. Trots att det inte är ett eget ämne, så har dansk som andetsprog en särskild kursplan i skolan. I den nya lärarutbildningen försvinner dock dansk som andetsprog som eget ämne. Tanken är att det ska bli en del av grundutbildningen av lärare, vilket bekymrar ämnesföreträdare. De befarar att fokus på ämnet och specialkompetensen kommer att försvinna.

I Norge är tanken att alla lärare ska samverka runt elever med annat modersmål än norska. Bara elever med svaga norskkunskaper läser norska som andraspråk, grunnleggende norsk, som är ett genomgångsämne med målet att gå in i den ordinarie norskundervisningen.

Det är inte obligatoriskt att använda läroplanen i grundläggande norska. Man kan också välja att anpassa den vanliga norskundervisningen. Det kräver dock att läraren har tillräcklig kompetens och förståelse för villkoren för andraspråksundervisning. Så är inte alltid fallet - behovet av kompetenshöjning är stort, påpekar Else Ryen, försteamanuens på institutionen för lingvistiska och nordiska studier vid Oslo universitet.

Många andraspråkselever väljer alltså att läsa modersmålssvenska. Problemet är att svensklärarna oftast inte har kompetens att undervisa andraspråkselever. Det naturliga vore att alla svensklärare också fick utbildning i svenska som andraspråk, betonar Inger Lindberg. Målet borde vara att alla lärare får den kunskapen, samtidigt som några specialiserar sig på ämnet.

- Vi lever i ett flerspråkigt land och måste se till att utbilda lärarna därefter. Man kan inte säga "jag ska bara undervisa enspråkiga elever".

På Malmö högskola införde man för några år sedan ett nytt huvudämne, där alla svensklärare blev behöriga i både svenska och svenska som andraspråk. I den nya lärarutbildningen ryms dock inte detta ämne, utan man tvingades lägga ned det.

- Kanske var vi för tidigt ute. Det finns inget klassrum där det inte sitter elever som inte har svenska som modersmål. Det borde vara självklart att alla svensklärare har SVA-kompetens, säger Anders Olsson, utbildningschef på Malmö högskola.

Trots problemen tror Inger Lindberg inte på att ta bort det nuvarande ämnet svenska som andraspråk - inte än, inte utan bättre alternativ. Det vore farligt i en skola som fortfarande är så okunnig om dessa elevers behov, menar hon.

- Så länge kompetensen inte finns i skolan så måste man värna om den kompetens som faktiskt finns.

Även Agneta Ericsson på Skolinspektionen och Anna Österlund på Skolverket tror att det är för tidigt att slå ihop de båda svenskämnena.

- I den bästa av världar har alla lärare den här kompetensen. Men jag tror inte tiden är mogen än. Vi kan inte ta bort ämnet utan att ha ett annat sätt att lösa frågorna. Det skulle blir sämre än det är nu, säger Anna Österlund.

Inger Lindberg påpekar att det över hela västvärlden sveper en stark "main-streamtrend", ett synsätt att en likvärdig skola betyder samma undervisning för alla.

- Men det är verkligen diskriminerande att behandla alla som lika när de inte är lika!

Det är viktigt att det händer något, och det snabbt, menar hon. Den här gången får det inte misslyckas.

- I över tio år har vi sett att skolorna inte lever upp till sitt ansvar. De här eleverna erbjuds inte en likvärdig undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Svenska som andraspråk är i hetluften - igen. Diskussionen om ämnet har varit stark under våren. När forskaren Lena Fridlund i sin avhandling ifrågasatte ifall svenska som andraspråk, SVA, verkligen skulle fortsätta vara ett eget ämne, väckte det en het debatt mellan ämnets förespråkare och dess skeptiker (se Alfa 1/2012).

# data[].attributes.body
Uppstart , mitt i aktivitet, nuläge, användningsområdena är många

# data[].attributes.body
http://www.andrasprak.su.se/polopoly_fs/1.81923.1332495911!/menu/standard/file/Studiehandledning_Gibbons.pdfhttp://www.andrasprak.su.se/polopoly_fs/1.81923.1332495911!/menu/standard/file/Studiehandledning_Gibbons.pdf

Studiehandledning Gibbons

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skapa en grupp med digitala verktyg:
Skapa grupper
CHAT ROOMS - web-baserade chatrum

(den här länken fungerar inte just nu)

COLLABORATIVA ANSLAGSTAVLOR

Samla viktiga saker tillsammans och sidan går också att skriva ut. Du kan välja att ha den öppen eller sluten.

COLLABORATIVA WHITEBOARDS

COLLABORATIVA BRAINSTORMINGAR

COLLABORATIVE MINDMAPPING

VIDEO TOOLS - connect students with their peers by using video

- engage in live web chats or record embeddable video messages

AUDIO TOOLS - connect students with their peers by using audio

- create animated presentations Powtoon - här kan ni också se en som jag har gjort. Ett enkelt och roligt sätt att göra en presentation med animationer.

Canva - save your creations in your account, free to use, fun and simple
- no registration, just start painting

Find the data for your infographic here:

INTERACTIVE CHARTS & DIAGRAMS

Mentimeter - här finns en rad olika funktioner. Du kan lägga in frågor till eleverna även i gratisversionen. Svaren visar sig direkt. Du kan välja olika sätt att få in barnens åsikter/synpunkter.

SHARE LINKS TOGETHER
These links are great for sharing links and tools for instance in a class or between teachers.

Del.icio.us
Evernote
WORD CLOUDS

INTERACTIVE MATERIALS BUILDER - - books, newsletters, PDF-s, slides, videos

UTellStory -a multimedia storytelling and sharing community
Wikispaces - Create simple webpages which clases can edit and share together.

PEER EDITING & FEEDBACK TOOLS

Digitalt verktyg - skapa tidslinjer online

Capzles Med Capzles kan du lägga till foton, filmer, ljudfiler och text och skapa roliga tidslinjer som du gör unika med egen bakgrund, färger och musik. Bestäm själv för vilka den ska vara synlig.

HSTRY är ett gratis vertyg (till att börja med) som underlättar samarbete och engageamng i klassrummet. Här ka ndu enkelt skapa tidslinjer och upptäcka nya sätt att engagera dina elever.

http://www.tiki-toki.com/ - skapa tidslinje - tråkigt att man bara kan skapa en tidslinje gratis och därefter betala för det är ett fantastiskt fint verktyg där du kan se din tidslinje både i 2D och 3D.

OurStory - OurStory är en plattform där du kan skapa personliga tidslinjer och lägga in bilder eller filmer i den. Kul sätt att berätta en berättelse på.

Read Write Think - detta är både ett berättarverktyg och ett verktyg för att skapa en tidslinje.

Samarbeta online

E-post som tex:

Skriva tillsammans

Google Dokument - Google Drive - erbjuder en mängd tjänster och dessa uppdateras och är i ständig förändring. Här kan du bjuda in andra i din dokument och samarbeta.

Skapa blogg

Skapa hemsida

Sociala nätverk

Virtuellt mötesverktyg

# data[].attributes.attachment_link.description
Skapa en grupp med digitala verktyg: Skapa grupper CHAT ROOMS - web-baserade chatrum (den här länken fungerar inte just nu) COLLABORATIVA ANSLAGSTAVLOR Samla viktiga saker tillsammans och sidan går också att skriva ut. Du kan välja att ha den öppen eller sluten.

# data[].attributes.headline
Johan Alvehus och Gustaf Kastberg: ”Förstelärarreformen har stärkt lärarprofessionen” - DN.SE

# data[].attributes.subject
Johan Alvehus och Gustaf Kastberg: ”Förstelärarreformen har stärkt lärarprofessionen” - DN.SE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förstelärarreformen, också kallad karriärstegsreformen, har allt sedan införandet för några år sedan mött stark kritik i artiklar och på debattsidor. Reformen framstår oftast som ett mer eller mindre omfattande misslyckande. Efter att under tre års tid ha studerat reformen ger våra slutsatser emellertid ett annat intryck. Eftersom reformen kan betraktas som en del av en mer övergripande reaktion mot de allestädes utskällda NPM-reformerna är det av vikt att föra en välgrundad och nyanserad diskussion kring för- och nackdelar.

Kritikerna, menar vi, förbiser på ett antal punkter centrala och goda idéer i reformen. Våra slutsatser grundar sig på en omfattande kvalitativ studie (bland annat drygt 100 djupintervjuer) finansierad av Vetenskapsrådet och Forte. Vad vi ser är i korthet att lärarkåren stärks som profession.

En del av den kritik som riktats mot reformen har handlat om att den varit kostsam, vilket i sig inte kan förvåna någon eftersom målet var att ge mer resurser till lärarna.

Huvudkritiken har emellertid riktats mot två aspekter av reformen:

Den första handlar om att lärarkåren blivit splittrad genom att vissa lärare premierats vilket lett till att vissa anser sig vara ett B-lag eller andrelärare (i vår studie är det enbart "andrelärare" som ser på sig på det viset). Att förstelärarreformen kommit att kritiseras på denna punkt förklaras delvis av att den i stor utsträckning strider mot den kultur av jämlikhet som präglar svensk lärarkår.

Det andra huvudföremålet för kritiken har varit att urvalet av förstelärare skett godtyckligt. De kriterier som tillämpats har av yrkesutövarna ansetts vara alltför otydliga och luddiga.

Försteläraren är alltså inte en person som gör samma sak som alla andra fast lite bättre, utan en person som sysslar med delvis andra saker.

Vi håller med om båda iakttagelserna, men inte kritiken. Visst har det skett en introduktion av ett extra karriärsteg och tillsättandet har ibland skett på vaga grunder. Men även om vi ställer upp på beskrivningen gör vi inte samma värdering.

Medan de som är mest kritiska lutar sig mot en upplevd orättvisa hänvisar vi i stället till professionsteori, närmare bestämt att det som kännetecknar en starkt ansvarstagande profession inte enkom är kompetenta hängivna enskilda yrkesutövare, utan framför allt professionens förmåga att ta ett systemansvar. För detta krävs det, i synnerhet när professionen är utmanad, att vissa axlar ett mer övergripande ansvar för kollegiala spörsmål. Så frågan blir då om förstelärarreformen har haft effekten att den stärkt lärarna på en mer övergripande kollegial nivå. Vi vill lyfta fram några iakttagelser från våra studier som pekar på att detta faktiskt skett:

En tydlig effekt av reformen är att de som utsetts till förstelärare kommit att ta på sig arbetsuppgifter som tidigare hanterats av andra i skolan. Till detta ska läggas uppgifter som helt enkelt inte hanns med. Den roll som framträder är mer koordinerande och kommunikativt orienterad. Förstelärarna hanterar, utöver sitt arbete med undervisningen, bland annat projekt kring kvalitetsarbete, de koordinerar kollegialt lärande, de arbetar med riktlinjer för betygssättning och tar plats i kollegiala nätverk på regional och nationell nivå.

I viss mån handlar det om arbetsuppgifter som tidigare fördelats inom lärarkollegiet som nu koncentreras till färre individer. Till viss del handlar det om arbetsuppgifter som tidigare ålagts rektorer och biträdande rektorer. I korthet har förstelärarna i stor utsträckning kommit att ta på sig en stor del av ansvaret för den pedagogiska utvecklingen i skolorna. Detta är heller inte så underligt: Genom att utforma rollen på detta sätt kan förstelärarna arbeta utan att göra alltför stora ingrepp i den enskilda lärarens autonomi.

Detta har haft två effekter. För det första har förstelärare i stor utsträckning avlastat rektorer och biträdande rektorer i det som ibland går under den vaga beteckningen "pedagogiskt ledarskap". Sett med professionsglasögon betyder det att lärarprofessionen i ökad utsträckning tagit kontroll över sina egna förutsättningar för utveckling och förkovran. Förstelärarna har också fått ökat tillträde till formella och informella beslutsprocesser - en rektor beskriver förstelärarna som känselspröt ut i organisationen - och på det sättet ökar faktiskt det professionella inflytandet.

För det andra har lärare - förstelärare och andra - nu fått mer differentierade arbetsuppgifter. Försteläraren är alltså inte en person som gör samma sak som alla andra fast lite bättre, utan en person som sysslar med delvis andra saker. En jämförelse med andra professioner kan här vara på sin plats. Inte förväntar vi oss att en överläkare ska göra samma saker som en nyutexaminerad läkarstudent, eller att professorer och nydisputerade ska göra exakt samma saker? Föreställningen om att lärare bara kan och ska göra en sak - klassrumsundervisning och därtill hörande aktiviteter - ligger som en hämsko över läraryrket och förhindrar snarare än förbättrar möjligheterna till en utvecklad professionalism. Seniora professionella som arbetar med innehållet i verksamheten på ett mer övergripande plan, som försvarar det professionella arbetet mot hot utifrån och som hjälper till att slussa in nykomlingar i yrket, stärker snarare än försvagar professionen.

Förstelärarreformen har inte tagits emot väl. Vi gör en annan bedömning av dess konsekvenser, men likväl finns områden som måste utvecklas:

Ett sådant är det andra område för kritik som vi pekade ut: Hur tillsättningen går till och på vilka grunder. Här kan särskilt det faktum att det är personer som delvis lämnat professionen, rektorer, som befordrar förstelärarna uppmärksammas.

Ett annat område är att förstelärare tydligare bör knytas till idén om utvecklat kollegialt ansvar, eftersom särskilt duktiga lärare redan premierats i och med lärarlönelyftet.

Ett tredje är att förstelärarna ges bättre förutsättningar att verka (vissa har inget tidsutrymme för detta alls i tjänst) och, naturligtvis, att det handlar om permanenta karriärsteg och inte förminskas till tidsbundna projekt.

För att en profession ska kunna åtnjuta ett större förtroende krävs att den kan ta ett större ansvar. För det krävs en förmåga att organisera sig. Vår bedömning är att förstelärarreformen bidragit till detta.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Förstelärarreformen har stärkt lärarprofessionen" - DN.SE

# data[].attributes.attachment_link.description
Den starka kritiken av förstelärarreformen förbiser på ett antal punkter centrala och goda idéer i reformen. I vår omfattande kvalitativa studie ser vi att lärarkåren med ­reformen stärkts som profession. Men det finns också områden som måste utvecklas, skriver forskarna Johan Alvehus och Gustaf Kastberg.

# data[].attributes.headline
Språket är svaret på Dammhagskolan | Lärarnas tidning

# data[].attributes.subject
Språket är svaret på Dammhagskolan | Lärarnas tidning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Innan vi börjar, så ska ni byta platser.
- Nasib, du sitter här!

Läraren Afraa Baker på Dammhagskolan i Landskrona dirigerar om sina femteklassare mellan borden. Hon har en klar bild av vem som ska sitta med vem för att få till en diskussion. Protesterna uteblir.

- Nu startar jag tiden!

Diskussionen och raspandet med blyertspennor börjar nästan direkt.

- Äpplena kan vara tio, apelsinerna kan vara fem och bananerna sju ... funderar en pojke tillsammans med flickan intill.

Det plingar till. De tre minuterna på smartboarden har tickat ned.

- Med en bestämd tid vet de att de måste sätta igång, de måste tänka och de fokuserar. Det handlar inte om att vara snabb, förklarar Afraa Baker.

Eleverna har fått veta att det finns apelsiner, bananer och äpplen i en skål. Hur många är frukterna?

- 14!

- 29!

Ivriga armar lyfts, till synes utan tvekan. Eleverna vet redan att det finns olika svar. Snart står det 30, 22, 14, 29 och 22 på whiteboarden. Afraa Baker benar ut uppgiften.

- Det står att "det är hälften så många apelsiner som äpplen". Finns det ett matte-ord här?

- Ordet "hälften", säger en elev.

Bit för bit löser de tillsammans talen, samtidigt som uttryck som "fler än" och "antal" gås igenom. Afraa Baker drar streck under orden.

- Det är fokus på begrepp. Vi arbetar tillsammans, pratar matematik och diskuterar. Det handlar mycket om språket, och inte bara om siffror, säger hon.

Språket, språket, språket. Det är något som pedagogerna här återkommer till, rätt givet på en skola med 27 modersmål bland 255 elever och en hög andel nyanlända. Språkutveckling är centralt i alla ämnen och väldigt många av de extra anpassningarna är kopplade till just språket. Och den här F-6-skolan arbetar ovanligt bra med extra anpassningar. Det har pedagogerna kvitto på från Skolinspektionen. Skolan var en av tre skolor som 2016 lyftes fram som ett föredöme på området.

Specialläraren Stina Hyltmark har en central roll i arbetet. Lika central är skolans strukturerade modell för att kartlägga kunskaper och sätta in insatser. Arbetet styrs av en "årsklocka". Varje läsår börjar med screening av alla elever i läsförmåga och grundläggande matematik. Resultaten samlas i färgkartor och analyseras klassvis på möten med hela elevhälsoteamet och inblandade lärare. Det är på gul nivå lite drygt hälften av alla elever i Sverige förväntas ligga.

- I våra klasser är det till att börja med väldigt rött. Det följer inte alls normalfördelningskurvan, säger Stina Hyltmark.

Hon visar en brokig läskarta, på en klass som hunnit längre. Men på läshastigheten är det fortfarande nästan helrött. Då blir det tydligt att det är där som fokus ska läggas.

Väldigt många insatser sker på gruppnivå, i klassrummet. Som tre minuters multiplikation varje dag eller upprepad läsning, där samma text läses och diskuteras flera gånger. Texterna kan vara olika för olika elever.

Många barn behöver också individuella insatser. I en korridor sitter en elvaåring och en resurslärare. Ord flimrar förbi på en skärm. Pojken lyckas gång på gång minnas orden korrekt när han skriver in dem. Han har haft svårt med avkodning.

- Han får en insats i sex veckor och vi försöker alltid att få till det dagligen. Sen gör vi ett test med avläsning. Då har eleverna nästan alltid gått framåt - och han kan känna att "det var värt jobbet", säger Stina Hyltmark.

Att kunna följa de små stegen är viktigt, konstaterar hon. För att se att eleverna är på rätt väg. Att insatserna fungerar. Elevhälsoteamet bestämmer över de extra resurserna och styr personal till specifika insatser sex till åtta veckor i taget. Efter den schemalagda uppföljningen väntar nya insatser. När vårterminen drar igång är det ny screening, analysmöte, insatser ... Speciallärare och specialpedagog dokumenterar det mesta, så lärarna behöver inte lägga så stor kraft på det.

Hörselkåpa, särskild placering i klassrummet, bildstöd och datorhjälp vid skrivning av långa texter dokumenteras inte som extra anpassningar. Men det gör olika typer av individuell lästräning - eller att en elev alltid ska ha anpassade läromedel.

Från Afraa Bakers klassrum är det 57 ekande trappsteg ned genom tegelbyggnaden till kollegan Ina Coghlans klassrum.

I ett hörn vid whiteboarden står en övergiven bänk. Där satt tidigare en elev som behövde avskildhet och hade bildstödskort med dagens schema på väggen framför sig. Nu sitter eleven bland de 15 andra tvåorna och bildstödet ryms på en lapp på bänken.

Mot slutet av en populär övning där barnen hjälper varandra att lista ut begrepp kopplade till maskar vilar en pojkes huvud mot bänken. Men någon mikropaus blir det inte för att rensa hjärnan. I stället delar lärarna ofta upp lektioner i många små delar. Stina Hyltmark tror att det gör att mikro-pauser inte behövs på samma sätt vilket ger mer tid till undervisning.

När tvåorna ska fylla i en lucktext om maskar får eleverna lappar med orden. En del får bara textade ord, andra även bilder.

- Det är nog få skolor som använder färgkopiatorn så mycket som vi gör, men det är så viktigt att använda sig av bildstöd för att förklara ord och begrepp för eleverna, säger Ina Coghlan.

Hon kom hit förra hösten. Efter drygt 30 år som lärare på skolor där de allra flesta har svenska som modersmål ville hon utmana sig själv. Och det får hon.

- Jag hade på min gamla skola tagit språket mycket mer för givet. Det har jag inte råd att göra här. Jag måste vara beredd på att det finns barn som inte kan uttrycket "borsta tänderna". Det är spännande och utvecklande, men också svårt. Det är också viktigt att inte göra språket fattigt. Jag använder mycket tid till att tänka på hur jag kan nå det målet.

Många anpassningar här görs också på andra skolor, konstaterar Ina Coghlan. Ändå är skillnaderna stora.

- På den här skolan finns en enorm struktur. Man sätter in en stöt, fram till nästa utvärdering. På andra skolor jag varit på sätter man in en insats, men utvärderar inte.

Ina Coghlan uppskattar också att det är enkelt att få kontakt med elevhälsoteamet och att snabbt få hjälp om det behövs. Stina Hyltmark säger att det är en viktig princip att de är många som hjälps åt. Ingen ska stå ensam om en insats misslyckas.

För alla insatser blir inte som de har tänkt sig. Som ett exempel tar Stina Hyltmark en klass från i fjol med väldigt många individer som behövde stöd.

- I vår iver att möta det satte vi in flera resurspersoner för att ge individuella insatser. Det skedde vid så många tillfällen att dagen blev sönderstyckad. Och då har vi gått ifrån vår styrka: att den ordinarie undervisningen är god och att den är god för alla barn.

Förväntningarna på personalen är höga, säger Stina Hyltmark. Men också på barnen.

- Vi är en skola i ett utanförskapsområde, där barnens familjer ofta är socialt belastade. Men eleverna utvecklas inte av att vi tycker synd om dem. De utvecklas av att vi har höga förväntningar och matar dem med det, att "du ska lyckas i skolan".

Med det kommer också ett kompensatoriskt uppdrag, säger Stina Hyltmark. Det innebär till exempel att det alltid finns möjlighet till läxläsning i skolan. Det händer också att elever hämtas till skolan.

- Men vi fokuserar inte på vad föräldrar skulle eller borde ha gjort utan på vad vi kan göra i skolan för att eleverna ska lyckas.

Det knackar. En flicka står utanför Stina Hyltmarks dörr - en ny elev på skolan. Innan hon tar klivet in i klassrummet ska hon testas i läsning och matematik. Så att hennes kunskaper snabbt fångas upp. Precis som de andra elevernas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Innan vi börjar, så ska ni byta platser.- Nasib, du sitter här! Läraren Afraa Baker på Dammhagskolan i Landskrona dirigerar om sina femteklassare mellan borden. Hon har en klar bild av vem som ska sitta med vem för att få till en diskussion. Protesterna uteblir. - Nu startar jag tiden!

# data[].attributes.headline
Matris i Skolbanken: Bedömningsmatris Sva åk 7-9.

# data[].attributes.subject
Matris i Skolbanken: Bedömningsmatris Sva åk 7-9.

# data[].attributes.attachment_link.title
Matris i Skolbanken: Bedömningsmatris Sva åk 7-9.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur bör svenska som andraspråksundervisningen bedrivas, inom klassens ram eller som separat undervisning?

Vi kan börja med att omformulera frågan till:

Hur ska undervisning utformas för att de elever som har behov av undervisning i svenska som andraspråk har störst möjligheter att få stöttning i sin andraspråksutveckling?

Eller:

Vad har betydelse för att elever som har svenska som andraspråk genom undervisning ska kunna få maximal stöttning i sin andraspråksutveckling?

Svaret på den senare frågan måste till att börja med vara: Möjligheter att få delta i språkligt utmanande och utvecklande aktiviteter och att i dessa aktiviteter få vara språkligt aktiv.

Undervisning inom klassens ram

Att undervisa i svenska som andraspråk "separat" kanske var det som avsågs med skrivningen i Skolförordningen (2011:185, 5.kap §14) om att undervisning i svenska som andraspråk ska anordnas om det "behövs". Svenska som andraspråk ersätter för dessa elever ämnet svenska. Det räcker inte med att man är andraspråkstalare för att få betyg i svenska som andaspråk, utan man ska ha haft undervisning i ämnet i fråga. Så placering av andraspråkstalande elever "inom klassens ram" förutsätter att läraren så att säga undervisar i två ämnen parallellt.

Om en lärare i klassrummet både har elever som har behov av undervisning i svenska som andraspråk och elever som har svenska som förstaspråk (modersmål) och som behöver utveckla sin svenska - krävs det att läraren kan planera och organisera sin undervisning så att båda grupperna av elever får den språkutveckling som kursplanerna anger. Flera faktorer har betydelse för att läraren ska klara av att skapa lärandemiljöer för båda grupperna av elever:

1. Att läraren utöver kunskaper om vad som gynnar språk-läs-skrivutveckling för förstaspråkstalande elever också har kunskaper om vad som är viktigt vad gäller språk-läs-skrivutveckling för andraspråkstalande elever.

2. Att läraren kan planera aktiviteter där alla elever är aktiva och kommunicerar och genom undervisningen får möjlighet att utvecklas utifrån sina behov av språkutveckling. Detta i sin tur är inte bara avhängigt av lärarens kompetens utan också om klasstorlek och heterogenitet i klassen i övrigt vad gäller språklig utvecklingsnivå.

Risken med att integrera elever med behov av stöttning i sin andraspråksutveckling i svenskundervisningen är att dessa elever lätt hamnar i en passiv roll och får för enkla uppgifter i förhållande till sitt behov av språklig utveckling. Andraspråkstalande elever är tyvärr ofta tysta och deltar i mindre utsträckning aktivt i gruppaktiviteter när de har undervisning i helklass. De aktiviteter och uppgifter som utförs är av naturliga skäl svårare för elever med svenska som andraspråk och läraren måste hantera detta underläge och vara medveten om vad det vill säga att inte förstå, inte veta och att alltid riskera att uttrycka sig "fel". Med andra ord kan andraspråkstalande elever i svenskundervisningen visserligen vara kroppsligt integrerade, men isoleras på grund av att de inte har samma färdigheter eller mod att uttrycka sig som sina förstaspråkstalande kamrater.

Om eleverna har olika språkliga nivåer och olika språkliga behov och läraren inte klarar av att skapa en undervisning där alla elever har möjlighet att lära utifrån sina förutsättningar, brukar resultatet bli att elever med svenska som förstaspråk på åldersadekvat nivå blir understimulerade och/eller att elever med svenska som andraspråk passiveras och får sitta och göra "fyller-i-övningar" utan möjlighet att delta i de stimulerande och utvecklande aktiviteter som resten av klassen håller på med. Andraspråkstalande elevers behov av språkutveckling innebär inte att de ska få allt för enkla uppgifter, utan att de ska få stöttning i att utföra krävande och avancerade uppgifter för att på så vis gå framåt i sin språkutveckling. Läraren måste alltså få med dem i aktiviteterna och klara av att stötta dem så att de kan delta utifrån sina förutsättningar.

Separat undervisning

Risken som många pekat på med undervisning i ämnet svenska som andraspråk "separat" är att eleverna stagnerar i sin språkutveckling därför att de inte får den stimulans som interaktion med förstaspråkstalande elever innebär. Eleverna riskerar att gå miste om de stimulerande utmaningar som lektioner i svenska tillsammans med svenskspråkiga elever skulle kunna innebära. Man brukar tänka sig att andraspråkstalande elever då får läsa "samma" texter och göra "samma" övningar som förstaspråkstalande elever och får alltså utmaningar som för dem framåt. Särskilt tydligt blir denna risk för understimulering och stagnation när det handlar om andraspråkstalande med god studiebegåvning eller med avancerade skolkunskaper från hemlandet.

Om man har få elever som undervisas i svenska som andraspråk kan fördelen med en "separat" undervisning innebära att eleverna får möjlighet att studera i mindre grupper. De kan i en mindre grupp få mer individualiserad undervisning och framför allt möjligheter att interagera och rikare tillfällen till att uttrycka sig muntligt och skriftligt. Men även i en större svenska som andraspråksgrupp kan eleverna våga ta risker och våga uttrycka sig utan att riskera att hamna i ett underläge gentemot kamraterna. Det är av oerhörd vikt att elever som läser svenska som andraspråk i separat grupp också där får utmaningar och stimuleras att uttrycka sig på allt mer avancerade nivåer. Den separata undervisningen får inte innebära att eleverna får förenklad undervisning utan några utmaningar och krav. Därför är det viktigt att de lärare som undervisar i svenska som andraspråk får utbildning och möjligheter till kontinuerlig kompetensutveckling så att de har möjlighet att utforma en maximalt stimulerande andraspråksutvecklande undervisning för de elever som de för tillfället undervisar.

Inte en allmän fråga om undervisningsform utan en fråga om individuella elevers behov och förutsättningar

Det finns en viktig faktor att ta med i beräkningen när man diskuterar undervisning för elever med svenska som andraspråk: Heterogeniteten bland andraspråkstalande elever. De kommer från olika länder och skolsystem, har olika förstaspråk, olika grad av skolgång och lever i olika sociala förhållanden.

Beslut om separat undervisning eller integrerad undervisning handlar egentligen om den individuella elevens förutsättningar. En del nyanlända elever har en skolbakgrund som innebär att de ligger på nivåer som är under eller över de nivåer som jämnåriga svenska elever har. Elever med goda skolkunskaper och gott självförtroende i jämförelse med svenska elever kanske "har råd" att inte hänga med i skolundervisningen under något år och kan därför snabbt placeras i undervisning tillsammans med förstaspråkstalande elever. De kanske till och med behöver dessa utmaningar för att inte blir frustrerade och tycka att de hamnat i undervisning under sin nivå.

För elever med eftersatt skolgång blir däremot integrerad undervisning i svenska och svenska som andraspråk ofta en ineffektiv undervisningsform. De ställs inför oöverstigliga utmaningar och ger lätt upp, varför deras inlärning helt avstannar vilket riskerar att befästa en föreställning hos dem (och kanske också läraren) att de inte har någon inlärningsförmåga. Även om eleven inte har eftersatt skolgång utan helt enkelt är normalt studievan med normala skolkunskaper ska man komma ihåg att det är en mycket stor utmaning att våga delta och vara aktiv i helklassundervisning på ett språk som man ännu inte behärskar.

Så för att återkomma till frågan om vad som bäst gynnar elevernas språkutveckling - så kanske det inte är en fråga om undervisningsform utan om vilka möjligheter det finns för varje andraspråkstalande elev att få de utmaningar och den stöttning som just den eleven behöver. Det är alltså inte en fråga om undervisningsform utan snarare om bedömning av vad skolan kan erbjuda individuella elever som undervisning utifrån elevernas egna förutsättningar.

Senast uppdaterad: 27 augusti 2014
Webbredaktör: Anna Kaya
Sidansvarig: Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.title
Hur bör sva bedrivas, inom svenskundervisningen eller separat?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur bör svenska som andraspråksundervisningen bedrivas, inom klassens ram eller som separat undervisning? Vi kan börja med att omformulera frågan till: Hur ska undervisning utformas för att de elever som har behov av undervisning i svenska som andraspråk har störst möjligheter att få stöttning i sin andraspråksutveckling?

# data[].attributes.headline
How to use the Four Resources Model for effective literacy instruction | Edutopia

# data[].attributes.subject
How to use the Four Resources Model for effective literacy instruction | Edutopia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
As I teacher, I am constantly evaluating my reading program. Why? Because I believe reading to be such an important tool in life that I don't want to mess it up!

One of the methods that I use as a checklist against myself is the Four Resources Model. When I look at my program, I can ensure that yes, my students are learning language features, understand what they read, know why it was written and can evaluate a text critically.

I hope that the Four Resources Model provide you with a foundation to start discussing your reading program. Each of the roles takes places occurs at all grade levels and can be used in any mode of learning - modeled, shared, guided and independent.
WHAT IS THE FOUR RESOURCES MODEL?
Freebody and Luke (1990) believe that effective readers need to use four roles to comprehend a text. These are code breaker, text participants, text user, and text analyst.
THE CODE BREAKER ROLE
To be an effective code breaker, students need to be able to decode symbols, whether it is letters on a page or a symbol on a graphic. In practice, students need to be able to read text.
THE TEXT PARTICIPANT ROLE
As a text participant, students need to use their background and personal experiences to interact with the text. In situations where they are not familiar with the textual context, students need to be guided by a teacher. An inner city student and a rural student would have two very different understanding about a story that takes places on a farm. Some challenges encountered may include assumed knowledge, new vocabulary, and slang. Students will have a basic comprehension of the text using this role.
THE TEXT USER ROLE
Being aware of the text's purpose and how the reader intends to use the text is crucial to the role as a text user. Knowing that a recipe can be read in a variety of ways will determine how the reader uses the text. If they are browsing a recipe book to find a recipe that he/she may enjoy, the reader may only skim the ingredients list or look at the pictures. If the reader is using a recipe to bake cake, then the instructions will need to be followed precisely and in the correct order. A text reader might ask the following questions:

What is the purpose of this text, and what is my purpose in using it?

How has the use of this text shaped its composition?

What should I do with this text in the context?

What are my options or alternatives after reading? (Anstey & Bull 2004:96)

THE TEXT ANALYST ROLE
Critical thinking, identifying bias and analytical think form the basis of the text analyst role. They ask questions such as:

Who wrote this text and why?

How have they formed the text to position the reader?

What has been omitted from the text?

Which point of view has been omitted?

HOW TO USE THE FOUR RESOURCES MODEL IN THE EARLY YEARS CLASSROOM SKILLS BUILT TOGETHER
The four roles - code breaker, text participant, text user and text analyst - are not learnt sequentially. Even from a young age, students should thinking about how texts are used and why they are written. This takes place along phonics instructions, sight words and other early reading strategies. It may not be appropriate to ask students to write an essay comparing and contrasting two text, but it is certainly possible to discuss these features after modeled, shared or guided reading.
USE 'REAL' TEXTS
Books for early readers are usually written in a way that is not conducive to natural reading. Use quality literature over many reading sessions, rather than awkwardly written texts. Texts may include a repetitive refrain to assist early readers. Your phonics and sight word program can come from these texts (code breaker). 'Real' texts also include everyday texts, such as recipes, advertisements, take away menu and newspapers. These provide a rich source of discussion.
WHOLE-PART-WHOLE
The whole-part-whole strategy is routine that can be used to introduce students to reading 'real' texts.

Whole: Before the first reading, the teacher will activate prior knowledge by discussing what is on the front cover and have students relate their text-to-self connections. Predictions are made about what the story might be about and what indicates this on the cover. The teacher will model reading the story. Some students may pick up on repetitive refrains.

Part: The story may be read multiple times, with the students familiarity with the text increasing. The text will be deconstructed to enable students to explore the Four Resources Model roles. Some examples of text deconstructions activities include:

Select a sound included in the text. Make a list of the words that have that sound in the book. What other words can you think of that have that sound? Words can be sorted into a chart that has the focus sound at the beginning, middle, and end. (Code breaker)

Use new vocabulary encountered in the text in a new way. (Text participant)

Retell the story using puppets or as a skit. (Text user)

Whole: Students come back to the initial text and read it along with the teacher. The students and teacher could then write a new take on the text as a joint construction. The students share the ideas and the teacher writes it. They could write a new story from a different point of view, with different character, a different setting or alternate ending (Text analyst).

SHARED READING
In shared reading, the text is available for all students to read. This could take the form of a big book or multiple copies of the text for students. The teacher will have students activate prior knowledge and make predictions using the front cover. The teacher, with limited interruptions to facilitate comprehension of the whole text, will read the book through once.

On subsequent readings, the teacher will read the book and focus on literary devices (characters, plot, setting), linguistic features (grammar and vocabulary) and codes (graphophonic knowledge, spelling and punctuation). Some strategies include:

Cloze activates - Individual words are hidden using post it notes. Students predict the word. Peel off individual letter to narrow down the possibilities.

Questioning - Which word had an "aw" sound (code breaker)? What did the gingerbread man runaway (text participant)? Why did the author write this newspaper article (text user)? How would the text be different if it took place in the country (text analyst)?

Character diary - Write the diary of the main character at a particular point in the story.

What are your favourite reading activities? Can you line them up with the Four Resources Model? Share in the comments section below.

# data[].attributes.attachment_link.title
How to use the Four Resources Model for effective literacy instruction

# data[].attributes.attachment_link.description
As I teacher, I am constantly evaluating my reading program. Why? Because I believe reading to be such an important tool in life that I don't want to mess it up! One of the methods that I use as a checklist against myself is the Four Resources Model.

# data[].attributes.headline
Anpassning av nationella prov för nyanlända elever

# data[].attributes.subject
Anpassning av nationella prov för nyanlända elever

# data[].attributes.attachment_link.title
Anpassning av nationella prov för nyanlända elever

# data[].attributes.attachment_link.description
Genomförandet av de nationella proven för nyanlända elever kan se olika ut beroende på ämne och om det är rimligt, utifrån elevens kunskaper i svenska språket, att en nyanländ elev genomför ett helt eller vissa delar av ett nationellt prov.

# data[].attributes.headline
Sweden – folder for school children | Sharing Sweden

# data[].attributes.subject
Sweden – folder for school children | Sharing Sweden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Topics: Children & youth, Sweden in general

Publisher: Swedish Institute

Sweden - folder for school children

This informative and generously illustrated folder describes everyday life in Sweden for schoolchildren between eight and ten. The folder will give you facts about population, geography and climate, and a map of Sweden. You can also follow Sanna, age 9 ½, from breakfast to bedtime, a perfectly normal day of her life.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sweden - folder for school children | Sharing Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Topics: Children & youth, Sweden in general Publisher: Swedish Institute Sweden - folder for school children This informative and generously illustrated folder describes everyday life in Sweden for schoolchildren between eight and ten. The folder will give you facts about population, geography and climate, and a map of Sweden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Statistiska centralbyrån (SCB) presenterar siffror som visar att andelen utrikes födda elever som deltar i undervisning i svenska som andraspråk (sva) i årskurs 1-6 har ökat från 25 procent våren 2005 till 45 procent våren 2017. Att mängden utrikes födda elever är relativt stor just nu till att börja med hänger ihop med flyktingkrisen 2015, men vad som ligger bakom att en större andel av dem än tidigare läser sva är inte lika tydligt.

- En tänkbar förklaring är att medvetenheten kring ämnet har ökat och att lärare blivit bättre på att bedöma elevernas behov. Man inser att eleverna har behov av sva-undervisning längre än bara under den första tiden i Sverige. Det skulle betyda att mörkertalet var större förr, att färre elever med behov av sva fick det tillgodosett. Men det är inget jag vet säkert, det finns flera möjliga förklaringar, säger Anna Kaya.
Hur väl lyckas den svenska skolan möta det stora behovet?
- Vi har en gigantisk brist på lärare i sva. Det är problematiskt med tanke på att det krävs kompetenta sva-lärare för att avgöra ifall behovet finns. Alla lärare och rektorer har inte den kunskap som krävs för att fatta välgrundade beslut, det påverkar vilka elever som får undervisning och inte. Det är ett väldigt stort jämlikhetsproblem.

Statistiken visar att utlandsfödda elever med föräldrar som saknar eftergymnasial utbildning i större utsträckning läser sva än de med föräldrar som har eftergymnasial utbildning.

- Socioekonomisk bakgrund påverkar inte bara skolframgång och kunskapsutveckling utan även språkutvecklingen. En elev med ett starkt modersmål i en familj där man samtalar, diskuterar och läser mycket har bättre förutsättningar att utveckla ett starkt andraspråk. Alltså kan man anta att elever med välutbildade föräldrar inte kommer ha behov av undervisning i sva lika länge som elever med mindre gynnsamma förutsättningar, säger Anna Kaya.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hård press på lärare i svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.description
Det går fler utlandsfödda elever i svenska skolan än tidigare, och nya siffror från SCB visar dessutom att en större andel av dem läser svenska som andraspråk än för 10 år sedan. - Vi har en gigantisk brist på lärare i ämnet, säger Anna Kaya vid Nationellt centrum för svenska som andraspråk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vilka är utmaningarna med att undervisa nyanlända?

Nyanländas behov av stöd varierar enormt, vilket är en av utmaningarna. Om du till exempel kommer som sjuåring är det inte lika bråttom att nå målen för grundskolan. Då finns också mer tid att låta det sociala ta plats. Dock är det alltid viktigt att eleverna får studiehandledning, modersmålsundervisning liksom SVA-undervisning. De i högstadieåldern har däremot kort tid på sig, och ska lära sig både språket och ämnena på väldigt kort tid. Om du kommer till svenska skolan som tonåring har en god skolbakgrund, kan engelska ok, gått i en skola som liknar det svenska - då är det ju så klart mycket lättare. Har du inte den här bakgrunden, är det en jätteutmaning att nå målen för årskurs 9 och lära sig vad man ska kunna för att klara gymnasiet - både i språk och ämnen. När eleverna lämnar grundskolan är det viktigt att de har så goda kunskaper att de klarar gymnasiestudierna bra och fullföljer dessa. Jag vill att eleverna ska ha så mycket kunskap att de kan välja det gymnasieprogram de vill.

Se till att synliggöra alla elevers erfarenheter

Som ämneslärare kan du få bättre förutsättningar om du vet hur andraspråksinlärning går till och hur du kan jobba på ett bra sätt med flerspråkiga elever. Du måste vara intresserad av eleven, se styrkorna och svårigheterna och möta eleven där hen är. Se till att synliggöra alla elevers erfarenheter, inte bara den etniskt svenska medelklassnormen. Det är också lätt att missa att eleven inte har förstått, därför måste man hitta sätt att säkerställa det.

Något vi testat på vår skola med goda resultat är språkklass. Den fungerar i stort som en reguljär klass, men det finns studiehandledare och undervisningen sker både på svenska och modersmålet. Eleverna har en tillhörighet i klassen, känner sig trygga och har kamrater att prata och jobba tillsammans med. Därför tycker jag att språkklass är att föredra, när det är möjligt.

I fallet med äldre nyanlända elever, som jag jobbar med, tror jag på språkklass och tvåspråkig undervisning, vilket är en möjlighet när det finns många som pratar samma språk. Man bör också i den mån det går försöka fylla klasserna direkt så att alla startar samtidigt och kommer på hyfsat samma nivå från början, annars blir glappet för stort. Eleverna ska vara väl förberedda för att klara av gymnasiet, och det gäller att tänka smart för att lära ut mycket på kort tid.

Vad gör du för att möta utmaningarna i undervisningen?

Inställningen som lärare och skola är oerhört viktig, om du ser positivt eller inte på de nyanlända eleverna, om du ser dem som problem eller resurs. De har mycket att lära, men de kan också lära oss mycket och bli en källa till kunskap om hur vi kan utveckla vår undervisning så att det gynnar alla elever. Det är vårt ansvar som lärare att få till det. Studiehandledare och kartläggning av eleven är viktigt. Vad kan eleven? Ta reda på det och ha det som utgångspunkt. Kan eleven kommunicera på engelska? Använd det! Använd ditt kroppsspråk, olika översättningsverktyg, bilder och filmer på nätet. Få eleven att använda sitt modersmål. Låt till exempel eleven redovisa på sitt modersmål och ta hjälp av studiehandledaren som får översätta. Tänk på att ta det lugnt, ge eleverna betänketid. Använd EPA - ensam, i par, och sen alla. Då har de fått tänka på sitt språk, kan prata med varandra på sitt modersmål, och sen svara på svenska. Inläsningstjänst finns på andra språk - be kommunen köpa in, det är otroligt värdefullt (en webbresurs på flera språk, läromedel inlästa på svenska, studiehandledare som pratar modersmålet). SVA-läraren har ett stort ansvar, men ämneslärarna har också ett ansvar - här behöver SVA och ämneslärare samarbeta, dra lärdom av varandra och hitta nya arbetssätt. Vi behöver jobba språk- och kunskapsutvecklande, alltså utveckla både det svenska språket och ämneskunskaperna parallellt och det finns mycket att lära om hur detta kan gå till på ett bra och elevaktivt sätt. Det är viktigt att eleverna lär i interaktion med andra - det är ju så vi lär oss.

Vilka är dina bästa tips för att lyckas med undervisningen?

Se modersmålet som en resurs.

Modersmålet är så viktigt - du måste uppmuntra eleverna att använda sitt modersmål. När du behöver lära dig något nytt och svårt, behöver man använda modersmålet, även i svenskundervisningen. Finns det flera elever i klassen med samma modersmål, så kan de hjälpa varandra. Att tänka på, att prata på, att skriva på.

Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt.

Inläsningstjänst på nätet, översättnings-appar. Bildgoogla, det visuella underlättar inlärning. Det sociokulturella perspektivet ligger i botten. Lär genom språket och interaktion med andra personer. Skapa möjligheter att interagera - att skriva och prata och lyssna. Lagom svåra uppgifter, men ändå utmanande.

Tillgång till studiehandledare.

Avsätt tid att samarbeta med studiehandledare. En studiehandledare är en brygga mellan lärare och elever. Ska det bli bra för nyanlända elever, så behöver de studiehandledare - och de har rätt till det. Studiehandledaren kan ibland fungera som tolk men har många fler uppgifter, t ex att vara en kulturell brygga, som vet hur skolsystemet fungerar i Sverige och i hemlandet, som förstår hur eleverna tänker. För att läraren ska kunna ge en bra undervisning behöver hen förstå eleverna. Bra med samarbete mellan ämneslärare och studiehandledare.

# data[].attributes.attachment_link.title
Suzanne, lärarare och studievägledare för nyanlända elever

# data[].attributes.attachment_link.description
Suzanne har lång erfarenhet av att arbeta som lärare. Idag arbetar hon som lärare och studievägledare på högstadiet på Navets skola i Örebro. I grunden är hon SO-lärare, och lärare i svenska som andra språk. Hon har arbetat med flerspråkiga elever...

# data[].attributes.attachment_link.description
Förstelärarens arbetsuppgifter är ofta knutna till ett särskilt undervisningsämne som matematik, svenska, engelska, teknik och naturorienterade ämnen i kombinationen med olika utvecklingsuppdrag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Extramaterial, fristående - Natur och Kultur

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du inspirerande och kostnadsfria extramaterial kopplade till PULS.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En kurs inom SFI. En hemsida om dina pengar. Om att ha en budget, betala skatt och mycket information du behöver för att kunna mer om pengar och hur du ska klara din ekonomi.

Detta inlägg postades i Ekonomi, Svenska som andraspråk den av .

Så här före jullovet har jag gjort lite koder som är länkade till olika hemsidor på nätet.

Vad du behöver är en av apparna QR reader, för att scanna koden.

I ett Google dokument som jag delat har jag lagt in koder till julkalendrar på TV och julsånger.

Länk till mitt Google dokument. Här finns QR koderna sammanställda.

Gleerups har en trevlig julkalender med lite enklare tävlingar i svenska språket och annat. T.ex. ett med russin. Ruta 1. Ni behöver 21 russin:).

God jul från ett vintervitt Lappland där fler än tomten är vaken.

Läs om Ghalia Alhindi som flydde kriget i Syrien och kom till Sverige.

Nu har hon bara några månader kvar på sin utbildning för att bli maskinförare, ett mansdominerat yrke som hon trivs bra med.

Detta inlägg postades i Svenska som andraspråk, Yrken den av .

Detta inlägg postades i Lektionstips SFI och SVA, Lyssna på svenska, Presentation, Svenska som andraspråk, Tala svenska den av .

Länk till Skolverkets hemsida, kursplaner i SFI på olika modersmål.

Detta inlägg postades i Svenska som andraspråk och taggad Kursplan, SFI den av .

På denna sida, studiehandledningswikin, finns länkar till olika modersmål. Fyll på om du vet fler!

Detta inlägg postades i Modersmål, Svenska som andraspråk och taggad Studiehandledning den av .

Sara Lövestam är en författare av lättlästa böcker, men hon har även en lättläst blogg.

Läs hennes blogg, här får du veta till exempel hur hennes tomater växt, från våren till sommaren. Surfa in på: Saras lättlästa blogg.

Arbetsmaterial till hennes bok "Flicka försvunnen".

Som lärare bara älskar jag hennes grammatikböcker!

Vill du sjunga grammatiksånger?:) på denna sida finns det länkar till några sånger om grammatik (se Drive).

Detta inlägg postades i Lär dig svenska länkar på nätet, Lättlästa böcker, Svenska som andraspråk den av .

# data[].attributes.attachment_link.description
En kurs inom SFI. En hemsida om dina pengar. Om att ha en budget, betala skatt och mycket information du behöver för att kunna mer om pengar och hur du ska klara din ekonomi. Detta inlägg postades i Ekonomi, Svenska som andraspråk den av .

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolverkets moduler för kollegialt lärande

# data[].attributes.body
KL

# data[].attributes.headline
”Svenska som andraspråk mer metod än ämne” | Alfa

# data[].attributes.subject
”Svenska som andraspråk mer metod än ämne” | Alfa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alfas undersökning visar på samma problem med svenska som andraspråk som tidigare undersökningar. Varför har ni låtit det gå så långt?
- Jag medger att det finns brister och beklagar det. Det största problemet är att elever som kommer till Sverige efter skolstart klarar sig sämst i skolan. Vi har tillsatt en utredning som ska se över insatserna för nyanlända elever.
Vad gör ni för att höja ämnets status?
- Utredaren ska titta på om svenska som andraspråk ska vara ett eget ämne. Man kan fundera över om det är en bra idé.
Varför inte?
- Forskning visar att man riskerar att sänka förväntningarna och kravnivåerna när man bryter ut elever från undervisningen. Är eleverna verkligen betjänta av ett ämne med lägre ställda mål och lägre förväntningar?
Men ämnet i sig har inte ju lägre ställda mål - däremot andra mål.
- Jo, lite lägre. Självklart behöver eleverna lära sig svenska på ett annat sätt, men det är mer en metodfråga. Det viktiga är att lärarna har kompetens att lära de elever som har ett annat modersmål.

Bertil Östberg påpekar att regeringen därför satsar 55 miljoner på kompetensutveckling de närmaste tre åren för att lärare och rektorer bättre ska lära sig att stödja utvecklingen i svenska. Det gäller lärare i svenska, svenska som andraspråk och andra ämneslärare. Hur det ska genomföras är inte klart.
Är det viktigt att man möter de här eleverna där deras behov finns?
- Det är klart. Det är därför vi satsar särskilt på de nyanlända som klarar sig sämst. Integrationen är en politiskt prioriterad fråga.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Svenska som andraspråk mer metod än ämne"

# data[].attributes.attachment_link.description
Alfas undersökning visar på samma problem med svenska som andraspråk som tidigare undersökningar. Varför har ni låtit det gå så långt? - Jag medger att det finns brister och beklagar det. Det största problemet är att elever som kommer till Sverige efter skolstart klarar sig sämst i skolan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskning visar att språket är en nyckel till framgång i skolan. Ändå lämnas elever med invandrarbakgrund många gånger utan professionell undervisning. I Alfas enkät har över 400 rektorer svarat på frågor om ämnet
svenska som andraspråk, SVA. Deras svar visar att väldigt få lärare i svenska som andraspråk har kompetens i ämnet. På mer än hälften av skolorna, 53 procent, har högst en fjärdedel av SVA-lärarna högskolepoäng i ämnet. Bara på var fjärde skola, 27 procent, har samtliga SVA-lärare ämneskompetens. På 9 procent av skolorna finns ingen behörig lärare alls.

Hur urvalet av elever går till är väldigt olika och ofta godtyckligt. Knappt hälften av skolorna, 48 procent, använder någon form av språkbedömning för att se vilka elever som ska läsa SVA. Vilken typ av språkbedömning man gör varierar dock, liksom kvaliteten på bedömningarna.

26 procent av rektorerna anger att skolan gör en performansanalys, det vill säga en språkutvecklingsanalys, vilket kräver ämneskompetenta lärare. 36 procent av skolorna använder något av Skolverkets diagnosmaterial, som egentligen inte är anpassat för flerspråkiga elever. 15 procent använder samma språktest för alla elever på skolan och 20 procent använder ett annat bedömningsmaterial, som Bokup eller Svantestet, två tester anpassade för äldre läroplaner.

På ungefär en tredjedel av skolorna, 30 procent, låter man alla elever med annat modersmål läsa svenska som andraspråk.

Det är också stora skillnader i hur undervisningen organiseras. Experter och forskare förordar att svenska som andraspråk ligger parallellt i schemat med svenskan. Detta gör 45 procent av skolorna. 25 procent av skolorna integrerar undervisningen i SVA med modersmålssvenska, i samma klassrum.

För eleverna på var femte skola, 20 procent, ligger undervisningen på en annan tid under skoldagen. De tycks alltså gå ifrån andra ämnen för att läsa svenska som andraspråk, vilket kan tyda på att de läser både svenska
och SVA.

Ann-Charlotte Robb, rektor på Grevegårdsskolan i Tynnered, Göteborg, bekräftar att undervisningen i svenska som andraspråk ser mycket olika ut på olika skolor. På hennes F-6-skola läser ungefär 25 procent av eleverna SVA. Tidigare var hon rektor i Bergsjön, med 98 procent SVA-elever. Där hade alla lärare SVA-kompetens, jämfört med runt 20 procent av lärarna i Tynnered. Ämnets status skiljer sig också. Föräldrarna i Tynnered vill ofta inte att deras barn ska läsa svenska som andraspråk.

- Det är svårt att få dem att förstå att betyget är lika mycket värt som svenska. Även om barnen får sämre betyg så ska de bli bedömda i svenska.

På Hagaskolan, en 1-6-skola i Örebro, läser eleverna alltid SVA integrerat med ämnet svenska, enligt rektor Ina Axelryd.

- Det går inte att sätta halva klassen på ett ställe och halva på ett annat.

På Jättestensskolan i Grums, en 6-9-skola, bedömer lärarna i svenska och SVA tillsammans vilka elever som ska läsa SVA, oavsett om eleven läst det tidigare eller ej. Undervisningen är flexibel, berättar rektor Lennart
Nilsson. SVA-eleverna läser antingen med klassen eller så går de iväg på svenskan till SVA-grupp. Det kan också vara så att de är med på både svenska och SVA, så att de till exempel är med på litteraturdelen i
ordinarie svenskan.

- Det beror helt på elevens språkutveckling, säger rektor Lennart Nilsson.

Alla elever som inte har svenska som modersmål erbjuds att läsa svenska som andraspråk på Gullmarsgymnasiet i Lysekil. Många avstår dock, enligt rektor Åse Andrén-Gustafsson. På skolan är det bara 25 elever av 700 som läser SVA. Efter ett halvår brukar svenskläraren påpeka om en elev borde byta till SVA. Ofta vill de inte.

- De har svårt att se att de brister i svenska. De tycker att de pratar jättebra och ser inte att de inte förstår allt i till exempel samhällskunskapsboken, säger hon.

Lärarnas låga ämneskompetens har varit ett problem ända sedan ämnet startade 1995, påpekar Anna Österlund, undervisningsråd på Skolverket. Att det saknas kunskap om ämnet, inte bara hos lärare men också hos rektorer och i kommunerna, är en förklaring till både det godtyckliga urvalet och den spretiga organisationen, menar hon.

Anna Österlund betonar att om samtliga elever med annat modersmål läser svenska som andraspråk strider det mot skolförordningen. Det ska vara elevens kunskaper i svenska som styr.

- Rektor ska avgöra om en elev behöver läsa svenska som andraspråk. Det ska ske individuellt, inte på gruppnivå.

Elever kan ha flera modersmål eller vara så bra på svenska att man ändå ska läsa modersmålssvenska. Bara för att man är född i Sverige behöver det heller inte betyda att man ska läsa modersmålssvenska. Det beror på vilken kontakt man haft med det svenska språket.

Det är anmärkningsvärt att så få skolor gör en språkbedömning, anser Inger Lindberg, professor i tvåspråkighet vid Stockholms universitet. Hon anser att det borde vara närmare 100 procent - alla utom möjligtvis nyanlända elever ska språkbedömas. Med tanke på hur få lärare som har ämneskunskaper kan man också misstänka att bedömningarna inte alltid är kvalificerade, menar hon. De flesta bedömningsinstrument kräver att lärarna har goda kunskaper i ämnet.

Agneta Ericsson, undervisningsråd på Skolinspektionen, är mycket skeptisk till att så många skolor integrerar de båda svenskämnena i samma klassrum.

- Det kräver väldigt hög kompetens hos lärarna om det ska fungera. Det är få skolor som har den kompetensen.

Det blir dessutom lätt otydligt för eleverna vilken kursplan de följer och vilket ämne de får betyg i. Eleven riskerar också att gå miste om viktiga delar av undervisningen i SVA, påpekar Anna Österlund, Skolverket.

Att skolan låter elever gå ifrån andra ämnen för att läsa svenska som andraspråk kan vara ett problem, menar hon. Man kan misstänka att SVA då snarare används som stöd i svenska i stället för det självständiga ämne det ska vara. De fria kommentarerna i enkäten stöder det antagandet. Eleverna läser då båda ämnena - men de kan fortfarande bara få betyg i ett av dem, enligt Anna Österlund. Dessutom missar eleverna undervisningen i det ämne man går ifrån och riskerar att halka efter. Det kan leda till en negativ spiral.

- Det är en stor risk att det blir en kräftgång när de måste ta igen det de missar, äger Anna Österlund.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskning visar att språket är en nyckel till framgång i skolan. Ändå lämnas elever med invandrarbakgrund många gånger utan professionell undervisning. I Alfas enkät har över 400 rektorer svarat på frågor om ämnet svenska som andraspråk, SVA. Deras svar visar att väldigt få lärare i svenska som andraspråk har kompetens i ämnet.

# data[].attributes.headline
Translanguaging- flerspråkighet som resurs – Hülya

# data[].attributes.subject
Translanguaging- flerspråkighet som resurs – Hülya

# data[].attributes.attachment_link.description
Den ökade mångfalden i dagens samhälle innebär utmaningar och ställer nya krav på skolan. Klassrummen idag kännetecknas av elever med språklig och kulturell mångfald. Med tanke på att vi möter barn och unga som är nya i svenska språket men kan ett- eller flera andra språk behöver vi "tänka om" i vår undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kortkommandon för Google Drive på webben - Google Drive Hjälp

# data[].attributes.attachment_link.description
Nedan visas en lista med kortkommandon för Google Drive på webben. Om du vill visa kortkommandolistan på Google Drive trycker du på Ctrl + / (Chrome OS, Windows) eller ⌘ + / (Mac).

# data[].attributes.attachment_link.description
A page of free, printable cultural materials for preschool and elementary. Includes a printable book about plants!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sidan kan inte hittas

Sidan du försöker gå till finns inte. Det kan bero på något av följande:​​

1. ​​Du har använt en gammal favorit/länk som inte längre är aktuell.

2. Den sökmotor du använt har icke-aktuella länkar listade för denna webbplats.

3. Adressen är felskriven.

På www.informationsverige.se använder vi cookies för att ge dig en bättre användarupplevelse. Genom att surfa vidare godkänner du att vi cookies. Läs mer om cookies.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sidan kan inte hittas | Information om Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
Sidan du försöker gå till finns inte. Det kan bero på något av följande:​​ ​​Du har använt en gammal favorit/länk som inte längre är aktuell. Den sökmotor du använt har icke-aktuella länkar listade för denna webbplats. Adressen är felskriven. På www.informationsverige.se använder vi cookies för att ge dig en bättre användarupplevelse.