# data[].attributes.headline
En række nye tendenser havde omkring 1900 fået indflydelse på barnesynet og praksis i skole og daginstitutioner. Fælles for dem var et ønske om at sætte barnet i centrum for pædagogikken og gøre barnet aktivt og selvstændigt: selvvirksomt, som man kaldte det.I 1920’erne udkrystalliserede tendenserne sig til en delvist samlet pædagogisk retning under navnet reformpædagogik, der bl.a. også var stærkt inspireret af Maria Montessoris tanker om det selvhjulpne og selvlærende barn. Fra 1930’erne og frem udviskedes modsætningerne mellem de Frøbelorienterede og Montessoritilhængere, og børnepsykologien fik større vægt. Reformpædagogikken blev dermed en mere rummelig og barnecentreret pædagogisk tilgang, der blev bærende for både børnehavepædagogikken og pædagoguddannelserne langt op i efterkrigstiden, bl.a. under betegnelsen ’vækstpædagogik’. Den nye forening erklærede, at opdragelse og skole måtte bygge på barnets udvikling og udviklingstrang; kun det barn, der fra de tidlige barneår havde fået lov til at leve sit eget liv, kunne blive et sundt og dygtigt menneske.

# data[].attributes.subject
En række nye tendenser havde omkring 1900 fået indflydelse på barnesynet og praksis i skole og daginstitutioner. Fælles for dem var et ønske om at sætte barnet i centrum for pædagogikken og gøre barnet aktivt og selvstændigt: selvvirksomt, som man kaldte det.I 1920’erne udkrystalliserede tendenserne sig til en delvist samlet pædagogisk retning under navnet reformpædagogik, der bl.a. også var stærkt inspireret af Maria Montessoris tanker om det selvhjulpne og selvlærende barn. Fra 1930’erne og frem udviskedes modsætningerne mellem de Frøbelorienterede og Montessoritilhængere, og børnepsykologien fik større vægt. Reformpædagogikken blev dermed en mere rummelig og barnecentreret pædagogisk tilgang, der blev bærende for både børnehavepædagogikken og pædagoguddannelserne langt op i efterkrigstiden, bl.a. under betegnelsen ’vækstpædagogik’. Den nye forening erklærede, at opdragelse og skole måtte bygge på barnets udvikling og udviklingstrang; kun det barn, der fra de tidlige barneår havde fået lov til at leve sit eget liv, kunne blive et sundt og dygtigt menneske.

# data[].attributes.headline
I 2000’erne blev relationer et kernebegreb i pædagogikken. Der kom fokus på den enkelte pædagogs evne til at være nærværende i sin relation til barnet og anerkende det.

# data[].attributes.subject
I 2000’erne blev relationer et kernebegreb i pædagogikken. Der kom fokus på den enkelte pædagogs evne til at være nærværende i sin relation til barnet og anerkende det.

# data[].attributes.headline
I august 2014 blev den meget omdiskuterede reform af folkeskolen til virkelighed i klasseværelser over hele landet

# data[].attributes.subject
I august 2014 blev den meget omdiskuterede reform af folkeskolen til virkelighed i klasseværelser over hele landet

# data[].attributes.headline
I 1891 udgav Hedevig Bagger bogen ‘Den danske Børnehave. Håndbog i den første Undervisning for Hjemmet, Børnehaven, Asylet og Smaaskolen’. Frøbel. Centralt var leg i fri luft, leg med sand, ler og klodser, tegning og håndarbejde som papirflet og broderi på karton. Vigtig var også anskuelsesundervisning, som var datidens nye pædagogiske metode til at læresmåbørn og de yngste skoleelever om omverdenen og dens begreber.

# data[].attributes.subject
I 1891 udgav Hedevig Bagger bogen ‘Den danske Børnehave. Håndbog i den første Undervisning for Hjemmet, Børnehaven, Asylet og Smaaskolen’. Frøbel. Centralt var leg i fri luft, leg med sand, ler og klodser, tegning og håndarbejde som papirflet og broderi på karton. Vigtig var også anskuelsesundervisning, som var datidens nye pædagogiske metode til at læresmåbørn og de yngste skoleelever om omverdenen og dens begreber.

# data[].attributes.body
Daginstitutioner for alle
Loven stadfæstede tankegangen om, at daginstitutioner rettede sig mod alle børn – og ikke som tidligere kun mod udsatte eller marginaliserede børn.
Nu fik institutionerne nemlig både pædagogisk og psykologisk betydning for børnenes opdragelse til samfundsborgere.

# data[].attributes.headline
1810 – 1819 Pestalozzis pædagogik byggede på hyppige gentagelser og på anskuelsesundervisning, hvor der blev taget udgangspunkt i barnets egne sanser. Metodens vægt på fysiske genstande, billeder og samtale med børnene om deres egne erfaringer og iagttagelser gjorde den egnet til mindre børn, og anskuelsesundervisning indgik gennem hele perioden i institutionernes hverdag – både som struktureret begynderundervisning og i mere uformelle og legende sammenhænge.

# data[].attributes.subject
1810 – 1819 Pestalozzis pædagogik byggede på hyppige gentagelser og på anskuelsesundervisning, hvor der blev taget udgangspunkt i barnets egne sanser. Metodens vægt på fysiske genstande, billeder og samtale med børnene om deres egne erfaringer og iagttagelser gjorde den egnet til mindre børn, og anskuelsesundervisning indgik gennem hele perioden i institutionernes hverdag – både som struktureret begynderundervisning og i mere uformelle og legende sammenhænge.

# data[].attributes.body
"Hvis vi skal opbygge en højere samfundsmæssig status, genskabe arbejdsglæden, give hinanden tro på værdien af vores indsats, må vi både over for os selv, og over for offentligheden bevise, at vi har ret, når vi siger, at børn har brug for pædagoger. Når den erkendelse er skabt, bliver betingelserne for fagpolitiske resultater også bedre."
Bente Jørgensen

Børn & Unge, 1986

# data[].attributes.headline
2008KONFLIKT OM LØN OG ANER­KEN­DEL­SEFra maj til juni 2008 gik BUPLs medlemmer i strejke efter en afstemning og afvisning af et overenskomstoplæg fra Kommunernes Landsforening.

# data[].attributes.subject
2008KONFLIKT OM LØN OG ANER­KEN­DEL­SEFra maj til juni 2008 gik BUPLs medlemmer i strejke efter en afstemning og afvisning af et overenskomstoplæg fra Kommunernes Landsforening.

# data[].attributes.body
I august 2014 blev den meget omdiskuterede reform af folkeskolen til virkelighed i klasseværelser over hele landet.

Reformen bragte pædagogerne ind i skolernes undervisning for at skabe trivsel og medvirke til understøttende undervisning, men reformen var også en udfordring til skolebørnenes fritidstilbud, nu hvor fritiden blev mindre, efterhånden som skoledagene blev længere.

Mange pædagoger så det som en stor fordel at kunne bidrage til skolens undervisning, men samtidig blev der formuleret en bekymring for, hvad de længere skoledage ville betyde for udvikling af fritidspædagogikken, og for om de eksisterende klubber overhovedet ville kunne overleve – og om børnene overhovedet ville få nogen fritid tilbage efter reformens start.

# data[].attributes.headline
Lov om tilskud til daginstitutioner (1919)

# data[].attributes.subject
Lov om tilskud til daginstitutioner (1919)

# data[].attributes.body
Loven var et udtryk for en politisk anerkendelse af behovet for forebyggende pasning i vuggestuer, børnehaver og fritidshjem for visse familiers børn.

# data[].attributes.body
Hvor de tidligste børnehaver og deres pædagogiske idéer primært havde været henvendt til borgerskabets børn, og asylerne havde tilbudt pasning til arbejderfamilier, opstod der i begyndelsen af 1900-tallet et ønske om at oprette folkebørnehaver med et socialpædagogisk sigte til arbejderklassens børn

# data[].attributes.body
Kom begrebet kompetence på banen i den pædagogiske sammenhæng. Her er der fokus på barnet kompetenceudvikling

# data[].attributes.headline
Jysk børnehave seminarium opføret i århus 1933

# data[].attributes.subject
Jysk børnehave seminarium opføret i århus 1933

# data[].attributes.headline
Serviceloven trådte i kraft i 1998 - formålbestemmelse for dagtilbud

# data[].attributes.subject
Serviceloven trådte i kraft i 1998 - formålbestemmelse for dagtilbud

# data[].attributes.headline
Maria Montessori (31. august 1870 i Chiaravalle, Marche – 6. maj 1952 i Noordwijk, Zuid-Holland) var en italiensk læge, pædagog, samfundsdebattør og forfatter. Specielt hendes pædagogiske ideer og arbejdet med psykisk udviklingshæmmede børn har efterfølgende spredt sig har fået stor betydning for udviklingen af moderne vestlige børnehaver. I flere lande findes specielle Montessoribørnehaver samt specialuddannelser af Montessoripædagoger.

# data[].attributes.subject
Maria Montessori (31. august 1870 i Chiaravalle, Marche – 6. maj 1952 i Noordwijk, Zuid-Holland) var en italiensk læge, pædagog, samfundsdebattør og forfatter. Specielt hendes pædagogiske ideer og arbejdet med psykisk udviklingshæmmede børn har efterfølgende spredt sig har fået stor betydning for udviklingen af moderne vestlige børnehaver. I flere lande findes specielle Montessoribørnehaver samt specialuddannelser af Montessoripædagoger.

# data[].attributes.headline
Frøbel mente, at leg var et forudbestemt behov hos børn, og han fremhævede derfor legen som en pædagogisk metode til at fremme børns udvikling.

# data[].attributes.subject
Frøbel mente, at leg var et forudbestemt behov hos børn, og han fremhævede derfor legen som en pædagogisk metode til at fremme børns udvikling.

# data[].attributes.body
Serviceloven, der trådte i kraft i 1998, havde for første gang formuleret en officiel formålsbestemmelse for dagtilbud.

I de efterfølgende år blev bestemmelsen evalueret og en række udviklingsprojekter igangsat, bl.a. projektet Kvalitet i Dagtilbud (KiD) i 2000. KiD førte til udgivelsen af SØLV-guiden (2003) der rummede eksempler på viden og praksis.

Samme år indførtes ved en ændring af Serviceloven obligatoriske pædagogiske læreplaner i alle dagtilbud, ud fra et ønske om at sikre systematisk og synligt arbejde med læring i dagtilbuddene.

# data[].attributes.headline
I 1990’erne blev et nyt begreb populært blandt forældre og politikere: pasningsgaranti.

# data[].attributes.subject
I 1990’erne blev et nyt begreb populært blandt forældre og politikere: pasningsgaranti.

# data[].attributes.body
1888

HEDEVIG BAGGER(1842-1926)

Hedevig Bagger blev uddannet lærerinde i 1873 og underviste på pigeskoler i København mens hun studerede fransk på universitetet.

I 1879 blev hun gift med skolebestyrer Sophus Bagger, og sammen fik de en markant betydning for udviklingen og udbredelsen af børnehaver i Danmark og for uddannelse af pædagoger.

I 1880 åbnede Hedevig Bagger en børnehave på grundlag af Frøbels teorier på sin mands skole. Her underviste hun desuden de unge piger, hun havde som hjælpere i børnehaven. Det blev starten til Frøbelseminariet (1904).

Sammen med socialdemokratiske kræfter formede hun de følgende årtier tanken om en folkebørnehave, som også blev baseret på Frøbels teorier, men tilpasset danske forhold. Hedevig Bagger og hendes mand var centrale i udbredelsen af Frøbels teorier og udgav bl.a. bogen Den Danske Børnehave.

# data[].attributes.headline
Opmuntring og afledning beskrives som bedre metoder end fysisk straf og disciplin.

# data[].attributes.subject
Opmuntring og afledning beskrives som bedre metoder end fysisk straf og disciplin.

# data[].attributes.body
Mange lærere tog på udlandsrejser og studieophold og kom hjem med inspiration til hvordan børn kunne undervises og behandles og betragtes på måder, der brød med de eksisterende opfattelser af disciplin og indlæring.

# data[].attributes.headline
I Barnets Sjæleliv beskrives opdragerens/pædagogens rolle som at finde en balance mellem at påvirke barnet og at lade det udvikle sig frit og selvstændigt. Den voksne må både iagttage barnet og have kendskab til psykologien, og tage ansvaret for barnets udvikling på godt og ondt.

# data[].attributes.subject
I Barnets Sjæleliv beskrives opdragerens/pædagogens rolle som at finde en balance mellem at påvirke barnet og at lade det udvikle sig frit og selvstændigt. Den voksne må både iagttage barnet og have kendskab til psykologien, og tage ansvaret for barnets udvikling på godt og ondt.

# data[].attributes.body
I 1820 blev Det Pædagogiske Selskab stiftet af en række privatskolelærere, der var interesserede i at drøfte pædagogiske spørgsmål.

De første 40-50 år var selskabet en relativt lukket kreds, men fra 1870’erne blev selskabet et bredere forum, hvor skolelærere og pædagogisk interesserede kunne drøfte fx undervisningsmetoder, skolelovgivning og pædagogiske forsøg.

# data[].attributes.headline
BUPL’s formand Henning Pedersen skrev i Børn og Unge under overskriften Fælles kamp for Anderkendelse:” Vi skal huske os selv og forældrene på, at vi gør det for at sikre en løn, så der også i fremtiden vil være pædagoger til at tage sig af børnene og de unge i institutionerne. (…) Skal kampen lykkes, skal vi stå sammen. Uanset om man har stemt ja eller nej til mæglingsforslaget, er vi alle enige om, at pædagogers løn ikke står mål med vores uddannelse og ansvar”.

# data[].attributes.subject
BUPL’s formand Henning Pedersen skrev i Børn og Unge under overskriften Fælles kamp for Anderkendelse:” Vi skal huske os selv og forældrene på, at vi gør det for at sikre en løn, så der også i fremtiden vil være pædagoger til at tage sig af børnene og de unge i institutionerne. (…) Skal kampen lykkes, skal vi stå sammen. Uanset om man har stemt ja eller nej til mæglingsforslaget, er vi alle enige om, at pædagogers løn ikke står mål med vores uddannelse og ansvar”.

# data[].attributes.body
Frem til midten af 1900-tallet lå kun de færreste børnehaver i bygninger, der var skabt til formålet. Men det begyndte man på i 1956.
Her blev det fremhævet, at børnehaven dels skulle kunne varetage en del af hjemmets omsorgsfunktioner i forhold til madlavning, spisning, toiletbesøg, vask og bleskift, men også at børnehavebygninger for alt i verden skulle være overskuelige verdener for det enkelte barn.

# data[].attributes.headline
I løbet af 1800-tallet blev begrebet anskuelsesundervisning ofte brugt om den helt grundlæggende undervisning af små børn, der bl.a. foregik i asyler, forskoler og de tidligste børnehaver.

# data[].attributes.subject
I løbet af 1800-tallet blev begrebet anskuelsesundervisning ofte brugt om den helt grundlæggende undervisning af små børn, der bl.a. foregik i asyler, forskoler og de tidligste børnehaver.

# data[].attributes.body
I 1951 får kommunerne pligt til at deltage i finansieringen af de børneinstitutioner som staten har godkendt.

# data[].attributes.body
DET FØRSTE DANSKE ASYL

Det første asyl i Danmark blev åbnet i København i 1828. Det blev oprettet af det Det Kvindelige Velgjørenhedsselskab efter flere års forberedelser.

Selskabet ville skabe ”et tilflugtssted, hvor forældre af den arbejdende klasse kunne, mens de var på arbejde, henbringe deres børn og vide dem sikre under opsyn”.

Udover opsynet skulle børnene vænnes til orden og renlighed, og de lidt ældre børn skulle lære at læse og strikke. Asylet optog børn mellem to og syv år.

I 1830 var der optaget 100 børn og mange nye asyler kom til i resten af århundredet. Ved en optælling i 1905 fandtes der 126 asyler i Danmark.

# data[].attributes.body
I Barnets Sjæleliv beskrives opdragerens/pædagogens rolle som at finde en balance mellem at påvirke barnet og at lade det udvikle sig frit og selvstændigt. Den voksne må både iagttage barnet og have kendskab til psykologien, og tage ansvaret for barnets udvikling på godt og ondt.

# data[].attributes.headline
1976 trådte bistandsloven i kraft, samtidigt overgik dagsinstitutioner fra stat til kommunerne 

# data[].attributes.subject
1976 trådte bistandsloven i kraft, samtidigt overgik dagsinstitutioner fra stat til kommunerne 

# data[].attributes.body
Den første overenskomstaftale, gav pædagogerne løn. Det var første skrid mod et professionelt erhverv

# data[].attributes.headline
Det unge forlovede par Erna Drachmann og Niels Juel-Hansen hørte i 1870 et foredrag om Frøbel og blev så begejstrede, at de lagde en plan for selv at uddanne sig i Frøbels pædagogik for at etablere en børnehave.

# data[].attributes.subject
Det unge forlovede par Erna Drachmann og Niels Juel-Hansen hørte i 1870 et foredrag om Frøbel og blev så begejstrede, at de lagde en plan for selv at uddanne sig i Frøbels pædagogik for at etablere en børnehave.

# data[].attributes.headline
I januar 1973 gik Dansk Børnehaveråd, Dansk Barneplejeråd og Foreningen af Fritidspædagoger sammen i organisationen Børne- og Ungdomspædagogernes Landsorganisation – BUPL.

# data[].attributes.subject
I januar 1973 gik Dansk Børnehaveråd, Dansk Barneplejeråd og Foreningen af Fritidspædagoger sammen i organisationen Børne- og Ungdomspædagogernes Landsorganisation – BUPL.

# data[].attributes.headline
2001 bliver pædagoguddannelsen til en  professionsbacheloruddannelse.

# data[].attributes.subject
2001 bliver pædagoguddannelsen til en  professionsbacheloruddannelse.

# data[].attributes.headline
1984 SOVE UDE Der var lang tradition i Danmark for, at det var sundt for børn at sove til middag udendørs, og at det ligefrem kunne have en hærdende effekt på barnets helbred. 

# data[].attributes.subject
1984 SOVE UDE Der var lang tradition i Danmark for, at det var sundt for børn at sove til middag udendørs, og at det ligefrem kunne have en hærdende effekt på barnets helbred. 

# data[].attributes.headline
Tyskeren Friedrich Frøbels idéer om småbørnspædagogik gennem leg, sang og hjemlige idealer blev grundlag for børnehavepædagogikken i Danmark i 1800-tallets sidste årtier.Allerede i oplægget til den første danske børnehave i 1871, var der henvist til Frøbel som grundlag, og frem til omkring 1920 tog stort set alle pædagogiske initiativer udgangspunkt i Frøbelpædagogikken.

# data[].attributes.subject
Tyskeren Friedrich Frøbels idéer om småbørnspædagogik gennem leg, sang og hjemlige idealer blev grundlag for børnehavepædagogikken i Danmark i 1800-tallets sidste årtier.Allerede i oplægget til den første danske børnehave i 1871, var der henvist til Frøbel som grundlag, og frem til omkring 1920 tog stort set alle pædagogiske initiativer udgangspunkt i Frøbelpædagogikken.

# data[].attributes.headline
De tre pædagoguddannelser bliver lagt sammen til én 1991

# data[].attributes.subject
De tre pædagoguddannelser bliver lagt sammen til én 1991

# data[].attributes.headline
Gennem århundreder har ordet pædagog været betegnelse for en person, der var en professionel og indsigtsfuld børneopdrager eller børneforsker. Men titlen på de mænd og kvinder, der var uddannet til at arbejde med børn, vekslede med tiden, fx børnehavelærerinde og barneplejerske.

# data[].attributes.subject
Gennem århundreder har ordet pædagog været betegnelse for en person, der var en professionel og indsigtsfuld børneopdrager eller børneforsker. Men titlen på de mænd og kvinder, der var uddannet til at arbejde med børn, vekslede med tiden, fx børnehavelærerinde og barneplejerske.

# data[].attributes.body
Den første danske børnehave efter frøbelske principper åbnede/startede
den 1.maj 1871.

# data[].attributes.body
Børnehaven skulle kunne mere og andet end hjemmet, og den dygtige pædagog skulle med Frøbels metoder støtte barnets naturlige udvikling og forberede barnet til dets fremtidige rolle som god borger i samfundet.

# data[].attributes.headline
I 1814 indførtes syv års undervisningspligt for alle børn i Danmark.

# data[].attributes.subject
I 1814 indførtes syv års undervisningspligt for alle børn i Danmark.

# data[].attributes.body
1810-1819

# data[].attributes.headline
Begrebet daginstitution blev brugt første gang i den lov om børne- og ungdomsforsorg, der så dagens lys i 1965. Samtidig blev udtrykket ”socialpædagogisk fritidsforanstaltning” indført.

# data[].attributes.subject
Begrebet daginstitution blev brugt første gang i den lov om børne- og ungdomsforsorg, der så dagens lys i 1965. Samtidig blev udtrykket ”socialpædagogisk fritidsforanstaltning” indført.

# data[].attributes.headline
DAGTIL­BUD­S­LO­VEN 2007 – INKLU­SION OG FORE­BYG­GEL­SE

# data[].attributes.subject
DAGTIL­BUD­S­LO­VEN 2007 – INKLU­SION OG FORE­BYG­GEL­SE

# data[].attributes.body
Vuggestuer, børnehaver og fritidshjem blev i 1964 samlet under den officielle betegnelse ’daginstitutioner’. Betegnelsen markerede, at der ikke var tale om sociale institutioner for ubemidlede familier, men om pædagogiske tilbud til alle børn uanset social status.

I 2007 blev den officielle betegnelse ændret til ’dagtilbud’, og med dagtilbudsloven blev temaerne om forebyggelse og inklusion understreget – inden for det almene pædagogiske dagtilbuds rammer. Med loven blev dagtilbuddenes formål særligt at gøre en tidlig indsats og derved ”forebygge negativ social arv og eksklusion”.

# data[].attributes.body
Tilrettelægger som den første en uddannelse for medarbejderne i de børnehaver han selv er stamfader til.

# data[].attributes.headline
Den første offentlige børneinstitution i Danmark blev oprettet i 1605.

# data[].attributes.subject
Den første offentlige børneinstitution i Danmark blev oprettet i 1605.

# data[].attributes.body
1810-1819

# data[].attributes.body
Det første asyl i Danmark blev åbnet i København i 1828. Det blev oprettet af det Det Kvindelige Velgjørenhedsselskab efter flere års forberedelser.

Forældrene af den arbejdende klasse kunne, mens de var på arbejde, henbringe deres børn og vide dem sikre under opsyn”.

# data[].attributes.headline
Den første offentli- ge børneinstitution i Danmark blev oprettet i 1605.

# data[].attributes.subject
Den første offentli- ge børneinstitution i Danmark blev oprettet i 1605.

# data[].attributes.headline
1842“kærlig­hed til børn og almin­de­lig dannel­se”

# data[].attributes.subject
1842“kærlig­hed til børn og almin­de­lig dannel­se”

# data[].attributes.body
" Et ældre fruentimmer med karakter, kærlighed til børn og almindelig dannelse skal bestandigt være hos børnene og have en eller flere hjælperinder. (…) det skal være en bestandig opgave for bestyrerinden at vække børnenes moralske følelse og indvirke på hele deres åndelige og legemlige udvikling. "

# data[].attributes.body
Grundstenen til det, der senere bliver til BUPL, blev lagt 18. marts 1918, da en gruppe børnehavelærerinder dannede Frøbelhøjskolens elevforbund.

# data[].attributes.body
Christian Engelstoft blev den første mandlige eksaminerede pædagog i Danmark. Det skete i 1899.

# data[].attributes.body
Han udviklede legetøj, som skulle give børn mulighed for spontane, sanselige og motoriske aktiviteter.
Leg var en essentiel del af børn udvikling

# data[].attributes.body
Større  socalt sigte. Forældre fik mere indsigt i institutionerne