# data[].attributes.body
anvendt som samlet begreb om den filosofiske og videnskabelige tænkemåde, der anvendtes i det 18. århundrede.

# data[].attributes.body
I Danmark blev stavnsbåndet ophævet i 1788. Stavnsbåndet var en lov, der slavebandt bønderne til det gods og det område, de var født i.

# data[].attributes.body
Den nye naturvidenskab var kendetegnet ved undersøgelser og eksperimenter; man søgte efter svar i naturen selv i stedet for i Biblen.

# data[].attributes.body
Person, der støtter kunst og videnskab ved at skænke sin private kunstsamling, sit bibliotek o.l. til offentligheden eller ved at bestille nye kunstværker hos sin samtids komponister, kunstnere og arkitekter.

# data[].attributes.body
I dansk litteratur er den mest tydelige repræsentant for periodens tanker forfatteren og professoren Ludvig Holberg (1684-1754)

# data[].attributes.body
sekularisering det ord der bruges, når fx et samfund som Danmark bygger på andet end religiøsitet

# data[].attributes.body
Borgerskabet er en betegnelse, der bliver brugt til at beskrive en bestemt type indbygger i byerne. Fra den sene middelalder og op igennem historien var borgerskabet en gruppe af grundejere, handelsfolk og håndværkere, der nød særlige privilegier og rettigheder i forhold til købstadens andre indbyggere.

# data[].attributes.body
Opfattelsen af hvad mennesket var i filosofisk forstand, og hvad det kunne udvikle sig til, ændrede tilsvarende karakter, men forskelligt i katolske og protestantiske kulturer.

# data[].attributes.body
Står i modsætning til rationalismen. Det er en filosofisk retning der giver at alt viden opnås igennem sanserne.

# data[].attributes.headline
Deisme: Gud har skabt verden, men så har naturlovene taget over.

# data[].attributes.subject
Deisme: Gud har skabt verden, men så har naturlovene taget over.

# data[].attributes.body
Den opfattelse, at den menneskelige fornuft (i modsætning til guddommeligt åbenbaret eller jordisk autoritet og i modsætning til følelser, fantasi og empiri) er en væsentlig kilde og muligvis hovedkilden til erkendelse.

# data[].attributes.body
Oplysningstiden fra ca. 1690-1780

# data[].attributes.body
var en tysk filosof, i "oplysningstiden" Kant er berømt for det "kategoriske imperativ", der er et forsøg på at opstille en almengyldig etisk regel på baggrund af fornuften. Og hans opdeling af verden i "tingen for os" og "tingen i sig selv".

# data[].attributes.body
Der blev sat spørgsmålstegn ved kongemagten og kirken, da den menneskelige fornuft spillede en kæmpe rolle i oplysningstiden.

# data[].attributes.body
-Man følger ikke længere biblens syn på naturen, men man begynder i denne periode selv at gå på opdagelse og finde svarene gennem naturen

# data[].attributes.body
Undtaget oplysningen er underklassen, analfabeterne og kvinderne.

# data[].attributes.headline
Dyrkelsen af fornuften og den frie tanke

# data[].attributes.subject
Dyrkelsen af fornuften og den frie tanke

# data[].attributes.body
Man ville reformere enevælden
Deisme: Gud har skabt verden, men griber ikke ind.
Pietisme: En religiøs bevægelse, der dyrker kristendommen, med vægt på fromhed.
Rokoko: Brorsons pietistiske salmer om menneskets syndige liv.

# data[].attributes.body
Oplysningstiden bekender sig først og fremmest til den menneskelige fornuft. Med fornuften som våben bekæmper oplysningstiden enhver form for irrationalisme, dvs. overtro, mystik og mangel på logisk tænkning.