# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmselt pole Eesti inimesed tükk aega nii palju looduses käinud, kui praegusel kriisiajal, mil meelelahutusasutused on suletud ning tuleb järgida 2+2 reeglit. Päike on aina soojem ning loodus pakub iga päevaga rohkem avastamis- ja pildistamisrõõmu. Samsung Eesti mobiilidivisjoni juht Antti Aasma soovitab paremaid pilte proovida müüa ning reastas viis rakendust, mille kaudu võib just sinu pilt jõuda laia maailma.

"Rakendusi, mille kaudu enda tehtud fotosid müüa, on palju ning nende tingimused on erinevad. Kindlasti tasub kõigi tingimustega enne otsuse tegemist põhjalikult tutvuda - näiteks erineb juba komisjonitasu rakenduste lõikes palju," selgitas Aasma. "Järgnevast valikust peaks aga igaüks leidma endale sobiva.

1. EyeEm

Tegemist on äpiga, mis koondab endas üle 25 miljoni fotograafi ning sadu miljoneid pilte. Konkurents on tihe ning komisjonitasu iga müüdud pildi pealt 50%, kuid vastavalt rakenduse müügihindadale saab pildi pealt teenida mitte vähem kui 10 dollarit.

"EyeEm on rohkemgi kui ainult müügiplatvorm - see koondab endas fotograafe üle maailma ning on justkui üks suur fotograafide foorum, kust saab ideid, inspiratsiooni ning nõuandeid, et enda pilte veelgi professionaalsemaks muuta," ütles Aasma.

EyeEmis müüki pandud fotosid võib müüa mujalgi ning kuna tihti otsivad suurettevõtted spetsiifilisi fotosid, siis saab sealt valida ka fotomissioone ning minna tegema vastavatemaatilisi pilte.

2. Agora Images

Agora Images rakendus meelitab kasutajaid sellega, et ei võta vahendustasu ning kogu müügi eest saadud tulu võib endale jätta. Tasusüsteem on üles ehitatud erinevatele tasemetele ning mida kõrgem on su reiting, seda paremat hinda võid oma fotode eest küsida. Üht fotot võib müüa korduvalt ning sarnaselt eelmisele leiab ka sealt väljakutseid, kus tuntud firmad või brändid annavad ette teema ja nõudmised ning ostavad ära laekunud piltidest parimad.

"Tehnoloogia on mobiilifotograafias teinud viimase aastaga suure sammu edasi ning enam ei pea rahulduma maastikufotode tegemisega. Näiteks Samsungi selleaastane lipulaev S20 Ultra lubab kuni 100x suumimist, mis avardab pildistamise võimalusi tohutult," ütles Aasma. "Tihti otsivad müügiplatvormide kliendid fotodelt erilist lähenemist ning seetõttu tasub oma loovus koostöös tehnikaga maksimaalselt proovile panna."

3. Foap

Lihtne rakendus, kus piisab vaid konto tegemisest ning foto müügiks üles laadimisest. Eriliseks teeb rakenduse asjaolu, et iga pildi üles laadimisel tuleb hinnata viit teiste tehtud pilti. Sellise süsteemi kaudu tõusevad ka sinu pildid rohkem esile ning neil on parem potentsiaal müügiks minna. Komisjonitasu on 50%, minimaalne tasu ühe pildi eest on viis dollarit, aga kui sinu fotole paneb silma peale mõni suur ettevõte, on võimalik lihtsalt teenida ka sadu dollareid.

"Iga fotoäpi puhul tasub oma piltidele panna juurde võimalikult palju asjakohaseid silte, siis leitakse need otsingu kaudu paremini üles. Tasub mõelda ka sellistele märksõnadele, mida pildil otseselt näha ei ole, näiteks hommikune rabapilt võib olla kirjeldatud ka sõnadega rahu ja vaikus," soovitas Aasma.

4. Scoopshot

Oluline erinevus selle rakenduse puhul on see, et igale pildile võid hinna ise määrata. Ettevõtted otsivad sellest rakendusest fotosid nime, asukoha või žanri järgi, seega on ka siin oluline kasutada täpseid kirjeldusi. Samuti toimuvad rakenduses igapäevased fotovõistlused, mille parimad saavad auhinnatud.

Eriliseks teeb Scoopshoti seegi, et tingimuste kohaselt tohib fotosid veebireklaamiks võtta tasuta, ent foto autorile tuleb maksta reklaamitulu iga pildi näitamise pealt veebis. Seega võib õnnestunud foto korral teenida terve varanduse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Abiks nutipildistajale: neli parimat äppi, mille abil oma mobiilifotod rahaks teha

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmselt pole Eesti inimesed tükk aega nii palju looduses käinud, kui praegusel kriisiajal, mil meelelahutusasutused on suletud ning tuleb järgida 2+2 reeglit. Päike on aina soojem ning loodus pakub iga päevaga rohkem avastamis- ja pildistamisrõõmu. Samsung Eesti mobiilidivisjoni juht Antti Aasma soovitab paremaid pilte proovida müüa ning reastas viis rakendust, mille kaudu võib just sinu pilt jõuda laia maailma.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Süsteemiinfo vaatamiseks saab kusjuures kasutada kiirkäsklust Windowsi nupp + Pause Break. Nii ei pea seda Control Panelist eraldi otsima.

Kusjuures Windowsis saab programmide avamiseks luua enda kiirkäsklusi. Selleks tee programmil parem klõps, vali menüüst Shortcut ja seal all näed riba Shortcut Key.

Siit saad sättida programmi avamiseks oma kiirkäskluse.

Keda huvitab aga mugavam veebis sirvimine, siis saab veebibrauseris aadressiribale liikuda automaatselt kombinatsiooniga Alt + D. Kui ei viitsi .com-i aadressi lõppu kirjutada, siis Ctrl + Enter teeb seda automaatselt.

Kiirema vaheakende vahel sirvimiseks saab kasutada Ctrl + Tab kiirkäsklust. See valib automaatselt lahtiolevast vaheaknast järgmise akna. Ctrl + Tab + Shift viib sind tagasi. Kui aga tead peast, mitmendat vaheakent parasjagu avada soovid, siis vajuta Ctrl + vastavat numbrit. Näiteks kui Google on vasakult lugedes kolmas, siis vajuda Ctrl + 3.

Kui tahad linki kopeerida, siis vajuta hiirega lingile parem klõps ning seejärel vajuta E nuppu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Need vähetuntud klaviatuuri kiirkäsklused teevad arvuti kasutamise hulga mõnusamaks | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmselt teavad meist enamik, et Ctrl + C on kopeerimiseks ja Ctrl + V kleepimiseks. Seekord aga sukeldume veidi vähetuntumate klaviatuurikombinatsioonide maailma ja vaatame, millised kiirkäsklused neist päriselt ka kasulikuks võivad tulla. Alustame kõigepealt Windowsi kiirkäsklustest. Kui ei viitsi näiteks programmide avamiseks hiirt kasutada, siis vajuta Windowsi nuppu ja vastavat numbrit, mis programmi sa alt [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Foto: Martin Mets

Rubriiki toetab

Teinekord on tarvis saata e-kirja tundlikul teemal, mida ei soovita teistega jagada või mille sisu peaks kättesaadav olema lühikest aega. Gmail on selle peale mõelnud ning võimaldab selleks tarbeks kasutada kirjade saatmiseks spetsiaalset režiimi.

Tegu on konfidentsiaalse režiimiga ning seda saab sisse lülitada kirja koostamise alguses. Kõigepealt tuleb alustada tavapäraselt kirja koostamist, mille peale avaneb e-kirja vorm. Jalusest leiab hulga erinevaid valikuid, konfidentsiaalne režiim on märgitud taba peal oleva kella ikooniga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas Gmailis konfidentsiaalset e-kirja saata? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Teinekord on tarvis saata e-kirja tundlikul teemal, mida ei soovita teistega jagada või mille sisu peaks kättesaadav olema lühikest aega. Gmail on selle peale mõelnud ning võimaldab selleks tarbeks kasutada kirjade saatmiseks spetsiaalset režiimi. Tegu on konfidentsiaalse režiimiga ning seda saab sisse lülitada kirja koostamise alguses.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karantiini ajal plahvatuslikult kasvanud kaugtöö on sama plahvatuslikult tõstnud ka videokonverentside tarkvara populaarsust.

Siiani on vaieldamatul liidripositsioonil asunud Zoom, kuid talle on tekkinud mitmeid ohtlikke konkurente. Zoomi trumbiks on konverentsiga liitumise lihtsus, kuid see on toonud kaasa ka probleemid turvalisusega. Google, kellel on pikaajalised kogemused erinevate kommunikatsioonilahenduste loomisel, tõttas siin avalikkusele oma abi pakkuma.

Google'i uus trump on Google Meet videokonverentsi lahendus

Lihtsusest siin juba puudust ei tule. Eriti neile, kes juba kasutavad Google'i Gmaili-teenust. Avades selle veebiversiooni, võite näha lehe vasemas servas olevat Meet alajaotust, kust võib alustada videovestlust (Start a meeting) või sellega liituda (Join a meeting).

Ehkki Google on selle rakenduse loomisel silmas pidanud eeskätt ärikasutajaid, võivad selle abil omavahel olla ühenduses ka perekonnad, sõbrad-tuttavad, ansambli- või treeningukaaslased jt. Meet'i kasutamiseks ei pea tingimata omama Google'i meilikontot, kuid videokonverentsil osalemiseks on turvakaalutlustel hädavajalik mistahes meiliaadressi olemasolu. Gmaili konta võib aga elu mugavamaks muuta küll, sest nii saab näiteks oma videokonverentse mugavalt lisada näiteks Google'i kalendrisse. Küll aga erinevalt paljudest konkurentidest pakub Google Meet lisateenusena võimalust konverentse reaalajas salvestada. Google'i enda sõnul laieneb Meet'i kasutajaskond peale avalikkuse ette toomist kiiduväärse kiirusega - umbes 3 miljonit kasutajat päevas.

ehk Digitaat on digitaalsete lugude pajataja. "Nimi on vastavuses minu vanusega, pikaajaliste kogemustega erisuguse digikraamiga ning sooviga ning oskustega pajatada lugusid" muigab ta. Ta usub, et hea tehnika peab kohanema inimesega, mitte vastupidi ehk intuitiivsus ennekõige - olgu siis tegu kasutajaliidese või disainiga. "Less is more," ütleb ta - efektiivsus ja säästlikkus on elementaarsed nii visuaalselt kui ka teostuslikult, st masin/aparaat võiks teha väiksema ressursiga enamat. Samuti soovitab ta, et töötavat asja parandada ei maksa. Oma argielus ei saa Digitaat üle ega ümber wifist ja 4G andmesidest, nutitelefonist iPhone ega ka digifotograafiast: "Ehk siis hetkel Sony RX100 II," loetleb ta kasulikke ja vajalikke tehnoloogiaid. "Kuigi olevikust ei saa rääkida minevikus, siis minu jaoks algas digimaailma avastamine ilmselt hetkest, kui müüsin maha oma HTC Desire HD ja soetasin omale esimese 5-tollise ekraaniga nutitelefoni Dell Streak 5. See oli moment, kus ma n-ö tavatarbija rollist siirdusin friigi-digimaailma," meenutab ta. "Igasugust tarkust on hea levitada," näeb ta endal olulist rolli. "Digitarkus on aga kaasaegne tarkuse vorm, millest paljud minu eakaaslased kipuvad ilma jääma. Teisi aidata ongi hea."

# data[].attributes.attachment_link.title
Google Meet astub Zoomi varvastele - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Karantiini ajal plahvatuslikult kasvanud kaugtöö on sama plahvatuslikult tõstnud ka videokonverentside tarkvara populaarsust. Siiani on vaieldamatul liidripositsioonil asunud Zoom, kuid talle on tekkinud mitmeid ohtlikke konkurente. Zoomi trumbiks on konverentsiga liitumise lihtsus, kuid see on toonud kaasa ka probleemid turvalisusega. Google, kellel on pikaajalised kogemused erinevate kommunikatsioonilahenduste loomisel, tõttas siin avalikkusele oma abi pakkuma....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eriolukord on ametlikult lõppenud ja igal nädalal leevendatakse ka piiranguid, aga koolid tegutsevad suures osas ikka edasi e-õppe vormis ning võib eeldada, et tulevikus tuleb e-õpe ka üha rohkem kasutusse. Mida õppisid õpilased ise sellest perioodist, kuidas kõige paremini e-õpet enda jaoks korraldada?

Samsungi kooliõpilastele mõeldud digiõppeprogrammi Digitaalne IQ juht Egle Tamelyte selgitas, et õpilastelt nende kogemuste kohta uurides selgus kõige olulisema soovitusena mitte lükata päeva kohustusi edasi ja pigem tegeleda nendega kohe. „Distantsõppe alguses tundus paljudele, et distantsilt õppides on ka kohustusi vähem, aga päris kiiresti sai siiski õpilastele selgeks, et tegelikult on koormus sama suur ja mõnes mõttes isegi suurem, sest iseseisvat tööd on tunduvalt rohkem," selgitas Tamelyte.

Seega tõid õpilased välja, et kindlasti on kõige olulisem võtta distantsõppe päeva nagu tavalist koolipäeva, kus tuleb tundide raames on ülesanded kohe ka ära teha. „Õpilased said ise aru, et nihverdamine ei vii kaugele, kuna tegemata töö ei kao kuhugi ära ning netis on selle kohta ju ka märge olemas ja on lihtsalt tõestatav milline ülesanne kuna kätte anti," märkis Tamelyte. Suurema õppekoormuse juures võib aga tegemata tööde hulk hakata aga vägagi kiiresti kuhjuma.

Noorte poolt kerkis esile ka huvitav väljend „küberhäbi". Ehk situatsioon, kus kõik su kaaslased näevad õppesüsteemist selgelt, et sina üksinda oled jätnud mingi töö tegemata, kui kõik teised said sellega hakkama. „See ei tähenda isegi seda, et kedagi oleks tegemata ülesannete pärast hakatud kiusama, aga õpilased tundsid ise seda „küberhäbi", kui nägid näiteks, et tööde nimekirjas on ainult sinu nime tagant puudu tehtud tööd tähistav linnukene," lausus Tamelyte lisades, et see on kindlasti ka teema, mida Õpilaste Digitaalne IQ programm võiks küberkiusamise kõrval tulevikus põhjalikumalt uurida.

Tehnilisemate soovitustena tõid õpilased välja, et e-tundide ajal on võimalusel hea kasutada kõrval ka mingit teist ekraani, millelt oleks võimalik eraldi materjale uurida või infot otsida. Lisaekraan võimaldab piltlikult öeldes korraga hoida lahti mitut erinevat õpikut või muud informatiivset materjali. Vajadusel isegi eraldi konverentskõne klassikaaslaste või pinginaabriga, et jooksvalt teema üle arutleda. Nii nagu ka tavalises koolitunnis.

Paljud õpilased ja klassid lõid ka enda grupi- või klassiülesed regulaarsed konverentskõned või vestlusgrupid. „Koolitundide ja vahetundide ajal toimuv suhtlus õpilaste vahel on siiski väga oluliseks osaks kooliõppe juures ja e-õppe ajal said noored sellest ka ise aru ning loodi eraldi grupivestlused, et siis saaks jooksvalt kõike olulist kaaslastega arutada," märkis Tamelyte.

Vahetunde soovitasid õpilased kasutada just selleks, milleks need ka koolis olles on mõeldud - omavahel suhtlemiseks, söömiseks ja niisama väikese puhkepausi võtmiseks. Küll aga tuleks jälgida, et paus ei veniks liiga pikaks ning pärast puhkehetke naaseksid kõik oma töö juurde.

Kuigi põhjalikud uuringud distantsõppe mõjude kohta ootavad alles ees, siis näiteks Viimsi gümnaasium, kus toimus ka Digitaalse IQ üks vestlusringe, viis läbi esialgse uuringu enda õpilaste seas. Vastanutest 53% leidis, et distantsõppe tunnid on pigem produktiivsed, sest kodus on vabam õppida, energiat on rohkem ja stressi vähem. Üle poole vastanutest oli õpikeskkondadega rahul või leiavad, et vähemalt enamikus tundides kasutatakse sobilikke keskkondi. 65% õpilastest nentis, et saavad tagasisidet õpetajatelt piisavalt nii hindeliste tööde kui ka jooksva suulise ja kirjaliku tagasiside kaudu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Õpilased jagavad kogemusi, mida nad distantsõppest õppisid

# data[].attributes.attachment_link.description
Eriolukord on ametlikult lõppenud ja igal nädalal leevendatakse ka piiranguid, aga koolid tegutsevad suures osas ikka edasi e-õppe vormis ning võib eeldada, et tulevikus tuleb e-õpe ka üha rohkem kasutusse. Mida õppisid õpilased ise sellest perioodist, kuidas kõige paremini e-õpet enda jaoks korraldada?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sealt alt avaneb kaart, kus vajadusel saad ka oma paiknemist kaardil täpsustada. Asukohta saad jagada kuni 60 minutiks ning see uueneb sellel perioodil ise automaatselt.
Pea salavestlusi
Kui soovid vestluspartneriga jagada midagi, mis pole mõeldud võõrastele silmadele, saad omavahel pidada ka salavestlust. Sellisel juhul kasutatakse vestluse jaoks andmete krüpteerimist ning vajadusel saad vestlusele panna ka ajalise limiidi, mille täitumisel see kustub.

Selle jaoks mine vestluskaaslase ikoonile, kust avaneb menüü. Sealt valid „Go to Secret Conversation" ja saadki juttu alustada.
Lennu pardakaart otse Messengerist
Kuigi hetkel pole lendamine kõige aktuaalsem teema, saad selle nipi omale tuleviku tarbeks kõrva taha panna. Nimelt pakuvad osad lennuettevõtted võimalust lendude broneeringuid teha otse läbi Messengeri ning ka oma pardakaart sinna salvestada.

Nii saad mugavalt Messengerist selle avada ega pea muudest rakendustest otsima, kui seda kiirelt vaja kasutada.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Facebook Messengeri kasulikku nippi, mida sa võib-olla ei teadnud | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Facebooki sõnumirakendus on üks populaarseimaid omasuguste seas. Kuigi paljud seda kasutavad, ei teata tihti kõiki rakenduse pakutavaid võimalusi ja mugavusi. Siit nimekirjast leiad ehk mõned, mis võiksid ka sinu jaoks kasulikud olla. Jaga oma asukohta Kui soovid sõpradega kokku saada, aga ei viitsi seletada, kus sa täpselt asud, siis Messenger ulatab abikäe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Tööriist töötab esialgu vaid Facebooki mobiiliäpis. Shutterstock

Ilmselt on paljudel olnud Facebooki kasutaja juba aastaid ja seega võib seinalt leida postitusi, mida enam seal näha ei tahaks. Facebook tõi selle mure lahendamiseks kasutajateni uue tööriista.

Tööriista nimi on Manage Activity ja sellega saad postitusi kustutada või arhiveerida. Esimese puhul kaob postitust jäädavalt, arhiveerimise korral jäävad postitused alles, kuid ainult sulle endale nähtavale. Kõike seda saad teha nüüd ühest kohast.

Tõsi, ka varem sai postitusi kustutada, kuid esiteks pidi seda tegema ükshaaval ja teiseks ei kadunud need siiski päriselt Facebooki serveritest ära. Tekkis ka veidraid momente, kui Facebook tuletas hiljem kustutatud postituse aastapäeva meelde.

# data[].attributes.attachment_link.title
Facebook tegi vanade postituste kustutamise hulga lihtsamaks | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmselt on paljudel olnud Facebooki kasutaja juba aastaid ja seega võib seinalt leida postitusi, mida enam seal näha ei tahaks. Facebook tõi selle mure lahendamiseks kasutajateni uue tööriista. Tööriista nimi on Manage Activity ja sellega saad postitusi kustutada või arhiveerida. Esimese puhul kaob postitust jäädavalt, arhiveerimise korral jäävad postitused alles, kuid ainult sulle endale nähtavale.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Androidi telefon. Shutterstock

Rubriiki toetab

Vahel võib juhtuda, et kuvatõmmisest jääb väheseks ja tarvis oleks hoopis telefoniekraanil toimuvast video salvestada. Vaatame, kuidas seda teha.

Ekraanisalvestaja funktsioon oli küll Android 10 beetaversioonis, kuid lõplikku versiooni see kahjuks ei jõudnud. Hetkel pole teada, kas Android 11-le on seda oodata, kuna tolle beetaversiooni esitlus lükati edasi.

Küll on aga uuematel Samsungi, LG ja OnePlusi telefonidel sisseehitatud ekraanisalvestaja võimalus, selleks ava telefonil rippmenüü (tõmba näpuga ülevalt alla) ja ülevalt paremalt leiad vastava nupu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Juhend: kuidas Androidi telefoni ekraanil toimuvast video jäädvustada? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Vahel võib juhtuda, et kuvatõmmisest jääb väheseks ja tarvis oleks hoopis telefoniekraanil toimuvast video salvestada. Vaatame, kuidas seda teha. Ekraanisalvestaja funktsioon oli küll Android 10 beetaversioonis, kuid lõplikku versiooni see kahjuks ei jõudnud. Hetkel pole teada, kas Android 11-le on seda oodata, kuna tolle beetaversiooni esitlus lükati edasi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Fotoäpp teeb elu hulga lihtsamaks. Shutterstock

Rubriiki toetab

Ilmselt ei mõtle paljud selle peale, et lisaks vaikimisi telefoniga kaasas olevatele albumirakendusele on saadaval ka teisi äppe, mis fotode sorteerimise ja töötlemise hulga lihtsamaks teevad.

Selle jaoks on üks parimaid rakendusi Simple Gallery Pro, mis on Play Store'ist ainult täna tasuta saadaval. Ega ka muidu see rakendus kuigi palju maksa, rahakotti peaks kergitama 0,69 euro võrra.

Olen ise Simple Gallery Pro äppi kasutanud paar kuud ja ega enam tavalise albumiäpi juurde minna ei tahaks. Esiteks teeb see fotode sorteerimise hulga lihtsamaks, sest selle äpiga saab näiteks sorteerida muuhulgas ka fotode failitüübi ja suuruse järgi. Samuti saad äpi välimust oma äranägemise järgi muuta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Praegu on Androidile tasuta saadaval üks maailma parimaid fotoäppe | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmselt ei mõtle paljud selle peale, et lisaks vaikimisi telefoniga kaasas olevatele albumirakendusele on saadaval ka teisi äppe, mis fotode sorteerimise ja töötlemise hulga lihtsamaks teevad. Selle jaoks on üks parimaid rakendusi Simple Gallery Pro, mis on Play Store'ist ainult täna tasuta saadaval. Ega ka muidu see rakendus kuigi palju maksa, rahakotti peaks kergitama 0,69 [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eriolukorras aitame kõik üheskoos tõkestada viiruse levikut, püsides kodus, järgides hügieeni ja vältides lähikontakte. Kodust töötamise ja õppimise puhul saab igaüks hoolitseda selle eest, et tema tõttu ei lekiks andmed, ei leviks pahavara ja küberkurjategijad jääksid pika ninaga. Loe siit, kuidas küberturvaliselt õppida ja töötada.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eriolukorras aitame kõik üheskoos tõkestada viiruse levikut, püsides kodus, järgides hügieeni ja vältides lähikontakte. Kodust töötamise ja õppimise puhul saab igaüks hoolitseda selle eest, et tema tõttu ei lekiks andmed, ei leviks pahavara ja küberkurjategijad jääksid pika ninaga. Loe siit, kuidas küberturvaliselt õppida ja töötada.

# data[].attributes.attachment_link.description
E-õpe, e-koduõpe, distantsõpe, kaugõpe - hariduselu uudised ja korduma kippuvad küsimused

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuigi julgemad ja lennukamate ideedega autorid seostavad 3D ja VR-i arengut lausa koopamaalingutega, võime kindlalt öelda, et tehnoloogia VR-i loomiseks ja selle kogemiseks oli olemas juba rohkem kui pool sajandit tagasi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Google Hangoutsi on väga lihtne kasutada, midagi alla laadima ei pea ja kõne alustamiseks on vaja paar hiirekliki. Et teised saaks su kõnega liituda, saada lihtsalt neile link, mida Google sulle genereerib. Videokõnes saab osaleda korraga 10 inimest ja seda arvu saab suurendada 250-ni, kui oled nõus maksma 6 dollarit G-Suite eest.
Skype Meet Now
Skype on videokõnede areenil väga kaua tegutsenud ja Meet Now funktsiooniga (äpis leiad selle vasakult ülevalt) saab teha ka tasuta videokonverentse. Meet Now kasutamiseks ei pea tegelt Skype'i isegi alla laadima, sellel on olemas ka oma veebipõhine versioon.
Cisco Webex
Cisco Webex sobib suurepäraselt suuremate kõnede tegemiseks, tasuta saab osaleda videokonverentsil kuni 100 inimest. Kui tahad ise videokõnesid üles seada, pead kasutaja tegema, kuid teiste kõnedega liitumiseks pole kasutajat isegi vaja.
Jitsi
Kas videokõnede tegemine saab veel lihtsamaks minna? Jitsi näitab, et saab: vali nende lehel oma videokõnele nimi, saada teistele link ja ongi valmis. Kõnes saab korraga osaleda kuni 75 inimest ja see on täiesti tasuta. Jitsil on ka oma iOS ja Androidi äpid.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 tasuta alternatiivi, mida Zoomi asemel videokõnedeks kasutada | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Videokõnede äpp Zoom on karantiiniajal meeletult populaarsust kogunud, kuid samal ajal on tõstatud selle kohta ka mitu privaatsus- ja turvamure, mistõttu tasuks vaadata ka alternatiivide poole. Millised on head lahendused videokõnede tegemiseks? Loetleme järjest üles. Google Hangouts Google Hangoutsi on väga lihtne kasutada, midagi alla laadima ei pea ja kõne alustamiseks on vaja paar hiirekliki.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Skype. Shutterstock

Videokõned on viimaste nädalatega aina populaarsemaks läinud ja inimesed otsivad erinevaid programme, millega neid läbi viia.

Kuigi Zoom paistab olevat enamike lemmik, on sel avastatud mitu kõhedust tekitavat turvaauku. Seega tasub vaadata ka alternatiivide poole.

Üks variant on kasutada Skype'i ja selleks ei pea enam kasutajat omama ega midagi alla tõmbama. Microsoft avalikustas reedel Skype'il funktsiooni nimega Meet Now ja selle kasutamine on ülilihtne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skype'is saab nüüd veebi vahendusel ja kasutajat registreerimata videokõnesid teha | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Videokõned on viimaste nädalatega aina populaarsemaks läinud ja inimesed otsivad erinevaid programme, millega neid läbi viia. Kuigi Zoom paistab olevat enamike lemmik, on sel avastatud mitu kõhedust tekitavat turvaauku. Seega tasub vaadata ka alternatiivide poole. Üks variant on kasutada Skype'i ja selleks ei pea enam kasutajat omama ega midagi alla tõmbama.

# data[].attributes.attachment_link.title
Milline platvorm on hea veebiseminari korraldamiseks?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvaliteedijuhtide tööülesannetest mõjutab praegune olukord kindlasti koosolekuid ja koolituste läbiviiimist. Abiks on juba tuntud vahendid nagu Skype või Slack, kuid töötubade või sisekoolituste jaoks on tõenäoliselt vaja midagi uut. Katsetasime ja võrdlesime erinevaid webinaride platvorme ning panime kokku tutvustava tabeli. Legend: € - võimalus on olemas tasulises või

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eriti kriisi ajal on kõikide tööde juures ladus ja tihe kommunikatsioon kõige olulisem. IT-sektori töötajatele on videokoosolekud ja -nõupidamised juba aastaid olnud igapäevase elu osa. IT-teenuseid pakkuva ettevõte CGI Eesti tarkvaraarhitekt ning ettevõtte sisekoolitaja Villu Roogna tegi Äripäevale ülevaate videokoosolekute tasuta tarkvaradest.

Kõik vaadeldavad tarkvarad võimaldavad kasutamist ka otse veebilehitsejast.

On palju lahendusi, mis pakuvad võimalust luua tekstipõhiseid vestlusi mitme osapoole vahel ( group chat). Ainult tekstipõhine vestlus jääb aga sageli liiga kuivaks ja emotsioonituks - puudub see, mida me tavavestluses mõistame nägemis- ja kuulmismeele abil.

Internet on loonud kõik võimalused, et tekstipõhisele vestlusele lisaks oleks võimalik teha ka videokõnesid, jagada oma arvutiekraani teisele osapoolele, vajadusel kogu sessioon salvestada. Paljud vastavad lahendused pakuvad võimalust kaasata vestlusesse mitu inimest ja võimalikuks muutub ka koosolekute ja seminaride pidamine mugavalt kodukontorist.

Oluline: soeta endale kõrvaklapid koos mikrofoniga või veendu, et sinu sülearvuti sisseehitatud mikrofon ja kõlar sobivad videokõne pidamiseks. Olen korduvalt kogenud olukorda, kus selgub, et teisel osapoolel need puuduvad või ei toimi korralikult, mis omakorda raiskab teiste inimeste aega.

Kui on soov ka videopilti näidata, on enamikel tänapäeva sülearvutitel küljes veebikaamera. Kui see võimalus puudub, saab selle üsna soodsa hinnaga soetada lähimast arvutipoest.
Ekraanijagamiseks kaamerat või muid lisasid vaja pole
Et ekraani teiste osalejatega jagada, peab kasutatav rakendus seda lihtsalt toetama.

Sageli on lahenduste fookus veidi erinev - mõnel on võimalusterohkem videokoosoleku osa, teisel jälle tekstivestlused - parimaks lõpplahenduseks võib olla kahe erineva teenuse kasutamine.

Ise kasutan näiteks tekstivestlusteks Skype'i ja videokoosolekuks Google Hangouti.

Soovitaks olla paindlik ja mitte liialt ühest teenusepakkujast sõltuda. Hea näide on siin Google Hangout, millel veel eelmise aasta lõpuni oli tasuta ja mugav variant seminari edastamiseks YouTube'i ja hilisemaks salvestamiseks YouTube'i videona ilma lisatarkvara kasutamata. Kahjuks otsustas Google eelmise aasta lõpus selle teenuse sulgeda. Praeguste plaanide kohaselt suletakse lähitulevikus ka tasuta Google Hangout praegusel kujul. Ise olen kasutanud ja võin soovitada alternatiivina ka siin artiklis vaadatud lahendust Jitsi Meet.
Tasub teada!
Kuigi paljudel tasuta videokõne tarkvaradel puudub salvestusvõimalus, on alati võimalik kasutada eraldi salvestuslahendust - neid on olemas nii eraldi installitavate rakendustena (näiteks tasuta Streamlabs OBS https://streamlabs.com/) kui ka veebipõhiste lahendustena (näiteks ühe võimalusena Jitsi Meet https://meet.jit.si/).

Kui veel lisaks YouTube 'i võimalusi kasutada, saab näiteks videokõne abil peetava seminari tasuta YouTube'i striimida ja kõik huvilised saavad kuulajana/vaatajana seminari reaalajas videona jälgida (https://studio.youtube.com/).

Seda varianti kasutades saab mööda minna videokoosoleku lahenduse kuulajate arvu piirangust ja YouTube'i abil jagada oma seminari miljonitele kuulajatele (peaaegu) reaalajas.

Mina ise kasutan näiteks tekstivestlusteks Skype'i ja videkonverentsiks Google Hangout'i. Soovitan aga olla ka paindlik ja mitte liialt ühest teenusepakkujast sõltuda.

Järgnevalt annan ülevaate mõningatest tasuta veebipõhistest videokoosoleku pidamise variantidest koos plusside ja miinustega. Kindlasti tasub sobivaima lahenduse leidmiseks ise järele proovida. Mina katsetasin võimalused läbi Äripäeva eriprojektide juhi Annika Kaldiga.

* Skype (https://www.skype.com/et/) - Eestlaste au ja uhkus, mis küll nüüd juba mõnda aega Microsoftile kuulub:

* Kasutamine otse veebist: jah (https://web.skype.com/)

* Tekstipõhine chat: jah

* Eelsalvestatud osalejatega grupid: jah

* Võimalus kirjutatud sõnumit parandada: jah

* Otsing vestlusest: jah, aga ainult viimase 6 kuu sõnumitest. Kogu vestluse otsimiseks on vaja vestluse ajalugu eraldi alla laadida ja kasutada eraldi tarkvara

* Videokõned: jah

* Maksimum osalejate arv videokõnes: 50

* Ekraani jagamine: jah, ainult üks osaleja korraga

* Videokõne salvestamine: jah, saab Skype sees

Skype'i on võimalik kasutada installides endale Skype'i klient või kasutades veebipõhist Skype'i aadressil https://web.skype.com
Skype'i eelised:
* Võimekas tekstipõhine chat

* Võimalik kasutada otse läbi brauseri

* Nii teksti- kui videovestlus üsna korralike võimalustega
Skype'i puudused:
* Kasutajal peab olema Skype'i konto

* Ekraani saab jagada ainult üks inimene korraga.

* Google Hangout (https://hangouts.google.com/) - üks allakirjutanu enda lemmikutest videokoosolekuks - kasutame seda CGIs ise igapäevaste koosolekute pidamiseks.

* Kasutamine otse veebist: jah (https://hangouts.google.com/)

* Tekstipõhine chat: jah, kuid üsna limiteeritud

* Eelsalvestatud osalejatega grupid: jah

* Võimalus kirjutatud sõnumit parandada: ei

* Otsing vestlusest: jah, selleks tuleb kasutada Gmaili otsingut

* Videokõned: jah, mitu inimest korraga

* Maksimum osalejate arv videokõnes: tasuta versioonis 10

* Ekraani jagamine: jah, jagada saavad mitu osalejat korraga

* Videokõne salvestamine: ei, kuid saab kasutada välist lahendust
Google Hangouti eelised:
* Kasutamiseks on vaja ainult kaasaegset veebilehitsejat (nagu Google Chrome)

* Eraldi sisselogimist vaja pole, piisab kui avada Hangouti link brauseris

* Mitu osalejat saavad korraga ekraani jagada
Google Hangouti puudused:
* Tekstivestluse võimalused limiteeritud

* Teksti parandamise võimalus puudub

* Suure tõenäosusega suletakse lähitulevikus.

* Jitsi Meet (https://jitsi.org/jitsi-meet/) - tasuta ja avatud koodiga videokoosoleku tarkvara. Olen seda ise proovinud ja arvatavasti võtan just selle järgmisena kasutusele, kui Google Hangout suletakse.

* Kasutamine otse veebist: jah (https://meet.jit.si/)

* Tekstipõhine chat: jah, kuid üsna limiteeritud

* Eelsalvestatud osalejatega grupid: ei

* Võimalus kirjutatud sõnumit parandada: ei

* Otsing vestlusest: ei

* Videokõned: jah

* Maksimum osalejate arv videokõnes läbi meet.jit.si: 50, kui ise hostida, siis otsest limiiti pole, sõltub serveri riistvarast ja võrguparameetritest.

* Ekraani jagamine: jah, mitu inimest korraga

* Videokõne salvestamine: jah, läbi YouTube'i striimingu. Jitsi enda poolt hostitavas versioonis on striimitavate videokõnede arv piiratud - kes ees see mees. Enda poolt hostitavas versioonis seda piirangut pole. Alati on muidugi võimalik kasutada välist salvestuslahendust.
Jitsi Meet eelised:
* Kasutamiseks on vaja ainult kaasaegset veebilehitsejat (nagu Google Chrome)

* Eraldi sisselogimist vaja pole, piisab kui avada Jitsi Meet'i link brauseris

* Mitu osalejat saavad korraga ekraani jagada

* Striimingu võimalus ilma lisatarkvarata

* Hostitav oma serveris - seega pole vaja muretseda teenusepakkuja usaldamise pärast

* Otseselt limiteerimata osalejate arv ise hostimisel
Jitsi Meet puudused:
* Tekstivestluse võimalused limiteeritud

* Teksti parandamise võimalus puudub.

* Facebook Messenger: (https://www.messenger.com/) - Facebooki suhtlustarkvara, mis võimaldab ka grupivideokõnesid.

* Kasutamine otse veebist: jah (https://www.messenger.com/))

* Tekstipõhine chat: jah

* Eelsalvestatud osalejatega grupid: jah

* Võimalus kirjutatud sõnumit parandada: ei, aga saab kustutada ja uuesti kirjutada

* Otsing vestlusest: jah

* Videokõned: jah

* Maksimum osalejate arv videokõnes: 50

* Ekraani jagamine: jah, üks inimene korraga

* Videokõne salvestamine: ei, kuid saab kasutada välist lahendust
Facebook Messengeri eelised:
* Kasutamiseks on vaja on ainult kaasaegset veebilehitsejat (nagu Google Chrome)
Facebook Messengeri puudused:
* Kasutamiseks on vaja Facebooki kontot

* Ekraani saab jagada ainult üks inimene korraga.

* Microsoft Teams: (https://teams.microsoft.com/) - Microsoft Office 365'ga integreeritud videokoosoleku lahendus suure lubatud osalejate arvuga.

* Kasutamine otse veebist: jah (https://teams.microsoft.com/)

* Tekstipõhine chat: jah

* Eelsalvestatud osalejatega grupid: jah

* Võimalus kirjutatud sõnumit parandada: jah

* Otsing vestlusest: jah

* Videokõned: jah

* Maksimum osalejate arv videokõnes: 250

* Ekraani jagamine: jah, üks inimene korraga

* Videokõne salvestamine: ei, kuid saab kasutada välist lahendust
Microsoft Teams eelised:
* Kasutamiseks on vaja ainult kaasaegset veebilehitsejat (nagu Google Chrome)

* Mitu osalejat saavad korraga ekraani jagada

* Integreeritud Microsoft Office 365 rakendustega

* Suur osalejate arv
Microsoft Teams puudused:
* Kasutamiseks on vaja Microsofti (tasuta) kontot

* Ekraani saab jagada ainult üks inimene korraga.
Mida siis silmas pidada videokoosolekut planeerides?
Mõtle läbi, kui sageli vajad, kui palju on osalejaid.

Kas vajad ekraani jagamist või vestluse salvestamist?

Internetiühenduse võimekus on oluline tegur.

Enne suurema koosoleku korraldamist katseta esmalt kolleegi või sõbraga - kas kõik (video, ekraani jagamine, salvestamine) töötab nii nagu vaja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eriti kriisi ajal on kõikide tööde juures ladus ja tihe kommunikatsioon kõige olulisem. IT-sektori töötajatele on videokoosolekud ja -nõupidamised juba aastaid olnud igapäevase elu osa. IT-teenuseid pakkuva ettevõte CGI Eesti tarkvaraarhitekt ning ettevõtte sisekoolitaja Villu Roogna tegi Äripäevale ülevaate videokoosolekute tasuta tarkvaradest.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Juba teist nädalat soovitatakse inimestel võimalusel kodust töötada ja ei ole paista, et eriolukord lähemal ajal lõpeks. Kuigi mitmed ettevõtted ja organisatsioonid pakuvad töötajatele kodust töötamise võimalust juba ammu, siis on palju inimesi, kelle jaoks on kodukontorist töötamine ja selleks erinevate internetiteenuste ja rakenduste kasutamine päris uus kogemus.

Samsung Eesti mobiilidivisjoni juht Antti Aasma toob välja 5 teenust ja soovitust, millega kodust töötamine mugavaks teha.

1. Vaata kõigepealt üle olemasolevad teenused

„Erinevaid teenuseid ja rakendusi konverentsikõnede pidamiseks ja failide jagamiseks leiab internetist tohutus koguses. Siiski tuleks kõigepealt vaadata üle teenused, mis inimesel arvutis või telefonis varasemast olemas on. Lihtsam on kasutada rakendust, mis on juba paljudel organisatsiooni liikmetel olemas, selle asemel, et hakata uusi rakendusi alla laadima ja sinna igale kolleegile kasutajaid tegema," soovitab Aasma.

Näiteks on ilmselt paljude jaoks tuttav teenus Skype. Sellega saab mugavalt videokõnesid teha, chat'ida ja ka videokõnes enda ekraani jagada, kui on näiteks tarvis mõnda dokumenti kolleegidele näidata. Samuti võib videokõnedeks kasutada näiteks rakendusi Zoom või Google Hangouts (Meet).

2. Slack ja Microsoft Teams üldiseks töökorralduseks

„Kui aga kindlat kujunenud suhtluskanalit organisatsioonis ei ole, siis tasub kaaluda Slacki või Microsoft Teams i kasutuselevõttu. Sisuliselt on tegu teenustega, mis on mõeldud tööalaseks suhtluseks, mistõttu on neis mugav faile jagada, suhelda nii kirjutades kui ka video- või häälkõnega ning teenuse külge saab ühendada mitmeid teisi rakendusi, et neid samuti ühest kohast kasutada," rääkis Aasma.

Näiteks saab nendega ühendada pilveteenuse, kus ettevõtte faile hoitakse või mõned kalendrirakendused, kus on kirjas olulisemad tööga seotud tähtajad. Microsoft Teamsi eeliseks on see, et teenuse kasutamine on paljude jaoks lisatasuta, kuna see tuleb automaatselt kaasa Microsofti Office 365 tellimusega, mis on Wordi, PowerPointi ja Exceli kasutamisel paljudel ilmselt juba olemas.

3. Dropbox, Google Drive ja OneDrive failide jagamiseks ja hoiustamiseks

„Kui organisatsioonis ei ole juba turvakaalutluste tõttu pilveteenus kasutusel, siis nüüd on tagumine aeg nende peale mõelda. Esiteks hoiab pilveteenus faile mugavalt alles, seega ei kao need kuhugi, kui laps kodus mahlaklaasi arvuti peale kallab, ning nende kaudu on faile väga mugav kolleegidega jagada, ilma et neid peaks hiljem hakkama kuskilt meilivestlusest taga otsima," sõnas Aasma.

Lisaks võib failide jagamiseks kasutada spetsiaalselt selleks mõeldud teenuseid. Kui Dropbox või Google Drive on mõeldud failide halduseks ja hoiustamiseks, siis näiteks WeTransferi kaudu saab mugavalt mõnda suuremat dokumenti või fotogaleriid jagada ilma kasutajat tegemata.

4. Rakenda tööellu kõik kodused nutiseadmed

„Kui praegu on inimene kodus leidnud lahenduse, kus kõigil pereliikmetel on tööks ja koolieluks vajalikud nutiseadmed olemas, siis väga hea, kuid kõigil nii ei pruugi olla. Seetõttu tasub vaadata, kas ka teisi seadmeid lisaks sülearvutile saab töötamiseks ära kasutada. Samsungi telefonidel saab kasutada Samsung Dex lahendust, mis lubab telefoniga ühendada ekraani, klaviatuuri ja hiire ning telefon muutub nii sisuliselt lauaarvutiks. Telefoni kasutajaliides muudab end ümber lauaarvuti sarnaseks ja lihtsamad tööasjad saab nii kenasti ära teha," ütles Aasma.

Samuti saab näiteks tahvelarvutite külge tihtipeale ühendada klaviatuuri, millega saab muidu puutetundliku ja trükkimiseks suhteliselt kehvasti sobiva seadme muuta sisuliselt sülearvutiks ja luua nii üks lisaseade, mida saab koduselt tööks või kooliülesanneteks kasutada.

5. Tegevustest ülevaate saamiseks Toggl ja Asana

Kuna töötamine toimub distantsilt ja kõigi kolleegide tegevustest ülevaate omamine on keeruline, siis tasub kasutusele võtta ka mõni lahendus, millega saab tööülesannetest ja nendele kulutatud ajast mugavalt ülevaate.

Sellisteks teenusteks on näiteks Toggl ja Asana, kuhu saab kirja panna tegevused, mida töötajad teevad, mis ajaks need tehtud peavad saama ning kui palju aega nende peale lõpuks kulus. Töötajad saavad aru, mis tuleb teha ja tööandja saab kogu tööprotsessist ülevaate.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaugtööabilised - 5 vajalikku teenust ja soovitust kodukontorisse

# data[].attributes.attachment_link.description
Juba teist nädalat soovitatakse inimestel võimalusel kodust töötada ja ei ole paista, et eriolukord lähemal ajal lõpeks. Kuigi mitmed ettevõtted ja organisatsioonid pakuvad töötajatele kodust töötamise võimalust juba ammu, siis on palju inimesi, kelle jaoks on kodukontorist töötamine ja selleks erinevate internetiteenuste ja rakenduste kasutamine päris uus kogemus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Enamik inimesi on just viimastel nädalatel kasutusele võtnud videokõned, et hoida ühendust kolleegide, sõbrade ja pereliikmetega. Ja kui löögi alla on sattunud ka eelarve, siis tasuta lahendused on kõige sobivamad. Mitu rakendust on just sellised, mis lasevad inimestel üle interneti kohtuda ja ei küsi selle eest mitte mingit tasu.

Toon välja mõned tuntumad videokõnede äpid ja lisaks paar populaarset chatti, millest leiab samuti videokoosolekuteks vajalikud võimalused. Neid kõiki saab tasuta kasutada, kuid paljudel on võimalus osta lisafunktsioone, juhul, kui tekib vajadus nende kasutamiseks. Elementaarsed funktsioonid on kõigil siiski ilma rahata kättesaadavad.

Siin pole välja toodud mitmeid videovõimalustega äppe nagu näiteks Facebook, WhatsApp ja FaceTime, sest need nõuavad, et kõik osapooled oleksid ka nende platvormide liikmed (või koguni kindla seadme kasutaja nagu FaceTime'i puhul). Alltoodud nimistu on programmidest, mis on mõeldud laiemale kasutajaskonnale ja mis ei eelda millegi allalaadimist (välja arvatud juhul, kui sa oled läbiviija).

Ilmselt parim idee on proovida üks või kaks tükki neist läbi, et näha, kuidas need sobivad sinu ja sõprade harjumuste ning vajadustega.

Zoom on üks tuntumaid videokoosolekute läbiviimise äppe, sest seda on lihtne kasutada.

Ettevõte on Zoomi turundanud rohkem ettevõtetele tasuliseks kasutamiseks, kuid ühtlasti on olemas nö tavainimestele mõeldud tasuta versioon. Tasuta versioonis saab osaleda kuni 100 kasutajat, kuid kohtumistel üle kahe osapoole on 40-minutiline limiit. Paljude jaoks on see ajalimiit muidugi päris piirav. Hetkel pole teada, et Zoom kavatseks teha eridiile neile, kes kodust töötavad, kuid uutele kasutajatele jagatakse nõuandeid.

Skype on olnud kõnede, kus on kaks osapoolt, esimene valik alates selle väljatulekust 2003. aastal.

Selle "Meet Now" funktsioon lubab pidada ka suuremate osalejate arvuga videokonverentse. Skype'i kodulehe andmetel maksimaalne osalejate arv varieerub, olenevalt platvormist ja seadmest. Ideepoolest peaks saama luua videokohtumise ka ilma äppi allalaadimata, aga seda proovides on mitmed kasutajad saanud veateateid, nii et kindlam on rakendus allalaadida.
CISCO WEBEX
Webex on videokõnede programm, mida on kasutatud juba alates 90ndatest.

Tuntud IT-ettevõte Cisco omandas selle 2007. aastal. Webex on peamiselt olnud kasutuses äris ja seda suunda jätkab ka praegu. Sellel on siiski ka üsna lahke tasuta versioon, mida tasub proovida. Eriolukorra ajaks on selles laiendatud võimalusi, lubades liituda 50 kuni 100 kasutajal. Maha on võetud ka 40 minutiline limiit.

Starleaf on olnud peamiselt kasutuses suurtes ettevõtetes, näiteks nendes, kus toodetel ja teenustel pole juures hinda, vaid selle välja selgitamiseks tuleb helistada müügiinimesele.

Praegu pakub Starleaf oma baasfunktsioone tasuta, mõeldes neile, kel pandeemia ajal on vaja ühendust hoida.

Video kohtumised chati äppides

Paljud kasutavad Slacki või Microsoft Teams'i, millest leiab samuti piiratud võimalustega videokõned.

Slacki põhiline funktsioon on chat ehk tekstivahetus. Sellegipoolest leiab sealt võimalused hääl- ja videokõnedeks. Tasuta versiooni kasutajad saavad teha videokõne korraga ühele inimesele. Soovides teha suurem koosolek läbi video ning ilma tasuta, tuleks vaadata mõni muu äpp, näiteks mõni ülaltoodutest.
MICROSOFT TEAMS
Microsoft Teams loodi pakkuma konkurentsi Slackile. Selle eeliseks on Microsofti ökosüsteem. Tehes kellegagi koostööd läbi Office'i failide, saab mugavalt alustada videokõne, ilma et peaks Microsofti keskkonnast lahkuma, kirjutab The Verge. Hetkel pakub Microsoft õppejõududele ja G Suite tasulistele kasutajatele võimalust kasutada Office 365 E1 kuus kuud tasuta. Tavainimesed suunatakse Skype'i kasutama.

ehk Digimon usub, et digitehnoloogia on vahend nagu pintsel, mis ei tee iseenesest targemaks või lollimaks, aga läbi mille on võimalik palju ära teha. "Cool oleks, kui kõik on võrgus, aga samas jääks võimalus ennast lahti ühendada." Tema peamisteks töövahenditeks on Open Office, e-mail ning muidugi klaviatuur. Digimoni digitaalsed väljakutsed algasid Tamagotchi Eestisse jõudmisega, usub ta ise. "Tulevik on digi ja tarkus ning arukas tegutsemine on igal ajal kasuks," rõhutab ta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas leida sobiv rakendus videokoosolekuteks ja -kõnedeks? - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Enamik inimesi on just viimastel nädalatel kasutusele võtnud videokõned, et hoida ühendust kolleegide, sõbrade ja pereliikmetega. Ja kui löögi alla on sattunud ka eelarve, siis tasuta lahendused on kõige sobivamad. Mitu rakendust on just sellised, mis lasevad inimestel üle interneti kohtuda ja ei küsi selle eest mitte mingit tasu.