# data[].attributes.headline
Управління буферами оперативної пам’яті.

# data[].attributes.subject
Управління буферами оперативної пам’яті.

# data[].attributes.body
Системи керування базами даних використовують бази даних значних розмірів, які перевищують доступні обсяги оперативної пам’яті. Якщо в цьому випадку при звертанні до будь-якого елемента даних проходить обмін із зовнішньою пам’яттю, тоді швидкість роботи системи визначається швидкістю обміну із зовнішньою пам’яттю. Єдиним способом реального збільшення цієї швидкості є буферизація даних в оперативній пам’яті. І навіть, якщо операційна система проводить загальносистемну буферизацію, цього недостатньо для цілей систем керування базами даних, яка в більшій мірі визначає корисність буферизації для тієї чи іншої частини бази даних. В розвинутих системах керування базами даних підтримується власний набір буферів оперативної пам’яті з конкретними правилами заміни буферів. При управлінні буферами необхідно розробляти і застосовувати узгоджені алгоритми буферизації, журналізації та синхронізації. Існує цілий напрям розвитку систем керування базами даних, орієнтований на постійну наявність всієї бази даних в оперативній пам’яті. Цей напрям грунтується на припущенні, що в майбутньому обсяги оперативної пам’яті зростуть, що і дозволить не турбуватися про буферизацію.

# data[].attributes.headline
Управління транзакціями

# data[].attributes.subject
Управління транзакціями

# data[].attributes.body
Транзакція - це послідовність операцій над базами даних, що розглядаються системою керування базами даних як єдине ціле, при цьому зміни вносяться не відразу, а відкладаються до закриття транзакції. Якщо транзакція успішно виконується, тоді система керування базами даних фіксує зроблені нею зміни в базі даних, в іншому випадку жодна з цих змін не відображається на базі даних. Поняття транзакції необхідне для підтримки логічної цілісності бази даних (наприклад, необхідність об’єднання елементарних операцій над файлами). Підтримка транзакцій - необхідна умова навіть однокористувацьких систем керування базами даних. Але поняття транзакції набагато важливіше в багатокористувацьких системах керування базами даних. Та властивість, що кожна транзакція починається при цілісному стані бази даних і залишає цей стан цілісним після свого завершення, робить дуже зручним використання транзакції, як одиниці активності користувача по відношенню до бази даних. При відповідному механізмі управлінні транзакцій користувач може відчути себе єдиним користувачем системи керування базами даних. Операції створення та маніпулювання логічними даними (вибір, вставка, обновлення, знищення даних) супроводжуються одночасним відображенням цих операцій над фізичними даними; Крім цього, повинна забезпечується організація, управління (адміністрування) обчислювальним процесом (планування, облік, контроль, аналіз реалізації ходу обчислень) в локальних і глобальних обчислювальних мережах.

# data[].attributes.headline
Журналізація і відновлення баз даних після відмов програмного чи апаратного забезпечення (збоїв).

# data[].attributes.subject
Журналізація і відновлення баз даних після відмов програмного чи апаратного забезпечення (збоїв).

# data[].attributes.body
Одна з основних вимог до систем керування управління базами даних полягає в надійному збереженні даних у зовнішній пам’яті. Під надійністю збереження розумітимемо, що система керування базами даних повинна мати змогу відновити останній узгоджений стан бази даних після апаратного чи програмного збою. Підтримка надійного збереження даних вимагає надлишковості при їх збереженні, при чому та частина, що використовується, повинна зберігатися особливо надійно. Найрозповсюдженіший метод підтримання такої надлишковості - це ведення журналу змін бази даних. В усіх випадках притримуються “випереджаючого” запису в журнал (протокол Write Ahead Log). Ця стратегія полягає в тому, що запис про зміну будь-якого об’єкта бази даних повинен попасти у зовнішню пам’ять журналу раніше, ніж він попаде у зовнішню пам’ять основної бази даних. Якщо в системі керування базами даних коректно підтримується протокол WAL, тоді з допомогою журналу можна вирішити всі проблеми відновлення бази даних після збою. Складні проблеми, які виникають у багатокористувацькому режимі з базами даних, називають ще тупиковими ситуаціями (Deadlock). Для відвернення втрат інформації розроблена спеціальна техніка профілактики тупикових ситуацій і відкату (Roll-Back) транзакцій при їх виконанні, тобто забезпечується цілісність та захист даних від некоректних і несанкціонованих дій користувачів та збереження при збоях в роботі обладнання

# data[].attributes.headline
Підтримка мов баз даних

# data[].attributes.subject
Підтримка мов баз даних

# data[].attributes.body
дозволяє забезпечувати користувачів мовними засобами опису та маніпулювання даними. Для роботи з базами даних використовуються спеціальні мови баз даних. В перших системах керування базами даних підтримувалося декілька спеціалізованих по своїх функціях мов. Мовні засоби використовуються для виконання двох основних функцій:

· для опису представлення бази даних на керованих рівнях архітектури системи (мова опису диних або Sсhema Definision Language);

· для ініціювання виконання операцій маніпулювання даними (мова маніпулювання даними або - або Sсhema Manipulation Language).

В сучасних системах керування базами даних звичайно підтримується єдина інтегрована мова, що містить всі необхідні засоби для роботи з базами даних, починаючи від їх створення і закінчуючи базовим користувацьким інтерфейсом. Система обробки даних призначена для інформаційного обслуговування фахівців різних органів управління підприємства, які приймають управлінські рішення.

# data[].attributes.headline
Структура систем керування базами даних

# data[].attributes.subject
Структура систем керування базами даних

# data[].attributes.body
Системи керування базами даних розвиваються в напрямку простоти і зручності їх використання. Сучасні системи керування базами даних містять функціональні компоненти, які забезпечують:

· створення і коректування структури файлів баз даних, обновлення і відображення даних на екрані;

· формування і виконання запитів для створення вибірок і обновлення даних;

· розробку екранних форм вводу - виводу;

· розробку форм представлення інформації і вивід їх на друк;

· розробку форм звітів і вивід їх на друк;

· розробку прикладних програм.

Для реалізації цих функцій розробниками створені такі типові складові систем керування базами даних:

· генератор баз даних;

· генератор запитів;

· генератор екранних форм вводу - виводу та інші.