# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tietokone- ja konsolipelejä pidetään usein väkivaltaisina ja itse pelaamista passivoivana ajanhaaskauksena. Moni pelaajakin kokee huonoa omaatuntoa liiasta pelaamisesta. Mutta voiko peleillä olla myös positiivisia vaikutuksia? Millaiset taidot kehittyvät pelaamalla? Miten pelien suurkulutus vaikuttaa pelaajan aivoihin?

Eri tutkimustulosten perusteella pelaaminen vaikuttaa moniin aistitoimintoihin ja kognitiivisiin taitoihin.

1. Avaruudellinen hahmottaminen

Pelaaminen kehittää avaruudellisen hahmottamisen taitoa. Sillä tarkoitetaan kykyä arvioida suuntia, etäisyyksiä ja mittasuhteita, kaksi- ja kolmiulotteisia muotoja, kykyä käännellä esineiden mielikuvia päässään. Tätä taitoa tarvitaan esimerkiksi karttaa lukiessa ja uudessa ympäristössä liikuttaessa, liikenteessä, miksei vaikkapa sisustaessakin ("mahtuuko tuo sohva pöydän ja lipaston väliin").

2. Havaintokyky, huomiokyky

Toimintapelien pelaaminen parantaa huomiokykyä. Tätä on testattu mm. tutkimuksella, jossa koehenkilön pitää kertoa, minkä värisillä kirjaimilla hänelle näytetty sana on kirjoitettu.
Tehtävä olisi helppo elleivät kuvan sanat olisi värejä: kun sana "keltainen" on kirjoitettu sinisillä kirjaimilla, syntyy tehtävästä suoriutumista häiritsevä ristiriita sanan merkityksen ja sen kirjoitusvärin välillä. Kokeile itse!

Koehenkilöt, jotka pelasivat 5 - 10 tuntia viikossa selvisivät tehtävästä paremmin kuin ne, jotka eivät pelanneet. Ahkerat toimintapelien pelaajat pystyvät myös seuraamaan useaa asiaa yhtaikaa paremmin kuin vähemmän pelaavat.

3. Ongelmanratkaisutaidot

Pelaaminen kehittää ongelmanratkaisutaitoja. Niillä tarkoitetaan kykyä määritellä ongelma, arvioida ja valita ratkaisuvaihtoehdoista sopiva ja toteuttaa se.

4. Kielitaito

Varsinkin poikien kielitaito, pääasiassa englannin kielen taito, on pelien ansiosta kehittynyt huimasti.

5. Työmuisti

Paljon pelaamisen on todettu vahvistavan mm. aivojen etuotsalohkon kuorikerrosta. Tämä alue näyttelee tärkeää roolia työmuistin toiminnassa, monimutkaisten päätösten tekemisessä ja toiminnan seurausten arvioinnissa. Työmuistilla tarkoitetaan asioiden lyhytaikaista muistissa säilyttämistä, tämänhetkisessä tehtävässä tarvittavaa tietoa.

6. Silmän ja käden yhteistyö

Myös otsalohkon alueella sijaitseva näköjärjestelmä muuttuu pelaamisen ansiosta: pelaajaen silmän ja käden yhteistyön koordinaatio kehittyy.

On helppo päätellä, että teknistä näppäryyttä ja monimutkaisten ohjainlaitteiden käsittelyä vaativissa ammateissa saattaa olla hyötyä tietokonepelien parissa vietetyistä tunneista.

Esimerkiksi monia kirurgisia toimenpiteitä pystytään tekemään kameran avulla ohjattavilla instrumenteilla. Kirurgien käyttämät laitteet muistuttavat peliohjaimia - ja kuinka ollakaan: lääkärit joilla on videopelikokemusta, suoriutuvat kameraohjatuista leikkauksista nopeammin ja vähemmillä virheillä kuin lääkärit ilman pelikokemusta.

7. Muisti

Eräässä tutkimuksessa koehenkilöt pelasivat Super Mario -konsolipeliä 30 minuuttia päivässä kahden kuukauden ajan. Mittauksissa todettiin, että pelaamisen ansiosta harmaan aineen määrä kasvoi aivoalueilla, jotka liittyvät muistiin, toiminnan suunnitteluun ja hienomotorisiin taitoihin.

Tulokset ovat rohkaisevia, koska ne saattavat antaa uusia keinoja monien mielenterveyden häiriöiden hoitoon. On todettu, että esimerkiksi post-traumaattisiin stressireaktioihin, Alzheimerin tautiin ja kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön liittyy harmaan aineen väheneminen ja aivojen etuotsalohkon tilavuuden pieneneminen.

8.Visuaalinen hahmottaminen

Eräät tutkimukset ovat osoittaneet pelaamisen kehittävän näkökykyä: paljon pelaavat näkevät paremmin pieniä yksityiskohtia ja erottavat enemmän värisävyjä ja kontrasteja. Pelien tarjoama harjoitus saattaisi siis toimia vastalääkkeenä vanhenemiseen liittyvälle visuaalisen hahmottamiskyvyn ja tarkkaavaisuuden heikkenemiselle.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mulla on peli kesken - Pelaaminen kehittää kognitiivisia taitoja

# data[].attributes.attachment_link.description
Tietokone- ja konsolipelejä pidetään usein väkivaltaisina ja itse pelaamista passivoivana ajanhaaskauksena. Moni pelaajakin kokee huonoa omaatuntoa liiasta pelaamisesta. Mutta voiko peleillä olla myös positiivisia vaikutuksia? Millaiset taidot kehittyvät pelaamalla? Miten pelien suurkulutus vaikuttaa pelaajan aivoihin? Eri tutkimustulosten perusteella pelaaminen vaikuttaa moniin aistitoimintoihin ja kognitiivisiin taitoihin. Pelaaminen kehittää avaruudellisen hahmottamisen taitoa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Paljon teknologian ja median parissa vapaa-aikaansa viettävät nuoret selviytyvät muita heikommin keskittymistä vaativista tarkkaavaisuustehtävistä, kertoo tuore väitöstutkimus.

- Heidän oli vaikeampi suodattaa ympäristön häiriöärsykkeitä. Se näkyi myös aivojen etuotsalohkon suurempana aktiivisuutena, joka saattaa kieliä pinnistelyn tarpeesta, sanoo väitöksen tekijä, filosofian maisteri Mona Moisala tiedotteessaan.

Tuloksista ei voi kuitenkaan päätellä, aiheuttaako taipumus käyttää montaa mediaa samanaikaisesti tarkkaavaisuuden häiriintyvyyttä vai päinvastoin.

Mainos (uutinen jatkuu alla)

Toisaalta pelaaminen on tutkimuksen mukaan yhteydessä parempaan suoriutumiseen työmuistitehtävissä ja nopeampiin reaktioaikoihin. Lisäksi tarkkaavaisuuden vaihtaminen näön ja kuulon välillä oli pelaaville nuorille helpompaa.

Uudet tutkimustiedot pelaamisen suotuisista vaikutuksista tukevat aikaisempia tuloksia.

Moisalan väitöstutkimus tarkastetaan maaliskuun lopussa Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Paljon teknologian ja median parissa vapaa-aikaansa viettävät nuoret selviytyvät muita heikommin keskittymistä vaativista tarkkaavaisuustehtävistä, kertoo tuore väitöstutkimus. - Heidän oli vaikeampi suodattaa ympäristön häiriöärsykkeitä. Se näkyi myös aivojen etuotsalohkon suurempana aktiivisuutena, joka saattaa kieliä pinnistelyn tarpeesta, sanoo väitöksen tekijä, filosofian maisteri Mona Moisala tiedotteessaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kohtuullinen pelaaminen on hyväksi aivoille. Monisuorittamisella sen sijaan on yhteys huonompaan keskittymiskykyyn.
Monisuorittamisella on havaittu yhteys huonompaan keskittymiskykyyn ja pelaamisella puolestaan on havaittu hyviä vaikutuksia muistin toimintaan ja reaktionopeuteen.

- Pelaamista on tutkittu paljon: pelaaminen saattaa olla joidenkin aivojen tietojenkäsittelykykyjen kannalta jopa hyödyllistä. Se on vaativaa aivotreeniä. Mitä enemmän nuoret pelasivat, sitä paremmin he suoriutuivat työmuistitehtävistä, reaktioajat olivat nopeammat ja he pystyivät helpommin vaihtamaan tarkkaavaisuutta näöstä kuuloon ja toisinpäin. Tulee kuitenkin muistaa, että ongelmapelaaminen on kuitenkin asia erikseen.

- Jos pelaaminen menee ongelmapelaamisen puolelle, sillä ei ole enää suotuisia vaikutuksia, vaan kognitio romahtaa. Ongelmapelaaminen vie aikaa muilta aivojen kehitykselle tärkeiltä asioilta, kuten sosiaaliselta vuorovaikutukselta. Kohtuus on siis tässä hyvä käsite.

Monisuorittamisen suhteen tutkijat ovat huomanneet, että monisuorittajilla, eli niillä, jotka tekivät montaa asiaa yhtä aikaa käyttäessään arjen teknologiaa, oli vaikeampi keskittyä pitkäjänteisyyttä vaativiin tehtäviin.

- Avoin kysymys on kuitenkin se, monisuorittavatko he enemmän, joilla on jo lähtökohtaisesti huonompi keskittymiskyky. Aivot ovat joka tapauksessa muovautuvaisia. Se, mitä tehdään ja harjoitetaan, paranee ja se, mitä ei tehdä, heikkenee. Jos pitkäkestoista keskittymiskykyä ei harjoiteta, on hyvin mahdollista, että se heikkenee.

Lisätietoja:
Asiantuntijana aivotutkija Mona Moisala, Helsingin yliopisto
Tutkija Mona Moisala on mukana Mind the Gap -tutkimusprojektissa, jossa on selvitetty teknologian käytön vaikutusta aivotoimintaan.
www.monamoisala.com

Merja Rekola, Aivosäätiö
puh. 0400 933 938
www.aivosaatio.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Kohtuullinen pelaaminen on hyväksi aivoille - Aivosäätiö

# data[].attributes.attachment_link.description
Kohtuullinen pelaaminen on hyväksi aivoille. Monisuorittamisella sen sijaan on yhteys huonompaan keskittymiskykyyn. Monisuorittamisella on havaittu yhteys huonompaan keskittymiskykyyn ja pelaamisella puolestaan on havaittu hyviä vaikutuksia muistin toimintaan ja reaktionopeuteen. - Pelaamista on tutkittu paljon: pelaaminen saattaa olla joidenkin aivojen tietojenkäsittelykykyjen kannalta jopa hyödyllistä. Se on vaativaa aivotreeniä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutkimus: Moni pikkulapsi tapittaa ruutua yli kaksi tuntia joka päivä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Videopelien hyödyistä ja haitoista on kiistelty vuosikymmenet. Nyt espanjalaiset ja yhdysvaltalaiset tutkijat ovat koonneet yhteen tutkimuksia, joissa on tarkasteltu pelaamisen vaikutusta aivoihin. Näyttäisi siltä, että pelaaminen voi ainakin parantaa tarkkaavaisuutta ja tilan hahmotusta.

Tämä yli 90 päivää vanha arkistoartikkeli kuuluu HS Digi-tilaukseen

Vaihda HS Mini -tilauksesi helposti HS Digiin

Haluatko lukea koko artikkelin?

HS Digi -tilauksella pääset lukemaan rajoituksetta tämän ja muita kiinnostavia artikkeleita

# data[].attributes.attachment_link.title
Pelien pelaaminen voi jopa muuttaa aivojen rakennetta - parantaa muun muassa tarkkaavaisuutta

# data[].attributes.attachment_link.description
Videopelien hyödyistä ja haitoista on kiistelty vuosikymmenet. Nyt espanjalaiset ja yhdysvaltalaiset tutkijat ovat koonneet yhteen tutkimuksia, joissa on tarkasteltu pelaamisen vaikutusta aivoihin. Näyttäisi siltä, että pelaaminen voi ainakin parantaa tarkkaavaisuutta ja tilan hahmotusta. Tämä yli 90 päivää vanha arkistoartikkeli kuuluu HS Digi-tilaukseen Vaihda HS Mini -tilauksesi helposti HS Digiin Haluatko lukea koko artikkelin?