# data[].attributes.body
Kaleido 4

# data[].attributes.body
Zeppelin 2

# data[].attributes.body
Sandefjordskolen

# data[].attributes.attachment_link.description
Sandefjord er den mest folkerike kommunen i Vestfold. På kommunens nettsider finner du oversikt og informasjon om tjenester, tilbud og muligheter i Sandefjord.

# data[].attributes.body
bd, osv

# data[].attributes.attachment_link.description
Lidenskap for undervisning og faglig kompetanse er ikke uavhengige størrelser, men avhengig av hverandre. Om en lærer har manglende faglig kompetanse, kan undervisningen oppleves som lærebokstyrt mer enn lærerstyrt og lite motiverende. Som lærer tror jeg det er vanskelig å vise ekte lidenskap for undervisningen du er satt til, om du ikke mestrer faget godt.

# data[].attributes.body
Kaleido 3

# data[].attributes.body
Zeppelin 3

# data[].attributes.body
Kaleido 3

# data[].attributes.body
Zeppelin 3

# data[].attributes.body
Zeppelin 3

# data[].attributes.body
Kaleido 3

# data[].attributes.body
Zeppelin4

# data[].attributes.body
Ordriket 3

# data[].attributes.attachment_link.title
Sorter ord med enkel og dobbel konsonant

# data[].attributes.body
Ordriket 2

# data[].attributes.body
Zeppelin 4

# data[].attributes.body
Salto 2 øverom

# data[].attributes.body
Zeppelin 3

# data[].attributes.body
Zeppelin 3

# data[].attributes.body
Pudding TV

# data[].attributes.body
Netteleven Oversiktsside

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Create your own custom word shapes worksheets!
Make a word list and the matching boxes for each word will display on the worksheet.

Students can fill in the appropriate word from the list.

These worksheets are great for spelling lists, word wall words, word study, and more!

Word Shapes Worksheets

# data[].attributes.attachment_link.title
Make your own printable word shapes worksheets

# data[].attributes.attachment_link.description
Create your own custom word shapes worksheets! Make a word list and the matching boxes for each word will display on the worksheet. Students can fill in the appropriate word from the list. These worksheets are great for spelling lists, word wall words, word study, and more!

# data[].attributes.body
Forskning.no

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Norge er full av gamle sagn om varulver, hekser og spøkelser. I et nytt interaktivt kart kan du finne historiene fra ditt eget hjemsted.

En varulv gikk løs i Lindesnes i Vest-Agder, et gjenferd skremte folk på Senja i Troms, og to nisser sloss i Ullensvang i Hordaland.

I Norsk folkeminnesamling ved Universitetet i Oslo finnes mange gamle sagn fra hele Norge. De fleste ble samlet inn på 1800- og 1900-tallet.

- Sagn er en internasjonal sjanger, men med lokal stedfesting. Sagnene i vår samling handler om overnaturlige vesener, men det som skiller sagnet fra eventyret, er at sagnet utgir seg for å være sant, sier kulturhistoriker Line Esborg.

Finn ditt lokale sagn

Norsk folkeminnesamling lanserer nå et digitalt sagnkart hvor hvert av sagnene i samlingen er plassert på det stedet i Norgeskartet hvor det ble samlet inn.

Den digitale plattformen er et samarbeid med Norsk folkeminnesamlings svenske søsterarkiv, Institutet för språk och folkminnen. Det norsk-svenske kartet inneholder over 6000 sagn.

- Ideen er å gjøre samlingen tilgjengelig for alle. Mange er opptatt av sin hjembygd og hvilke fortellinger som ble fortalt der, og i dette nye sagnkartet kan alle finne sagnene fra sitt hjemsted, sier Esborg.

I det digitale sagnkartet kan du få overblikk over antall sagn per område, lagre favorittfortellinger og dele dem med venner via sosiale medier.

Vil ha hjelp fra publikum

Kartet skal bygges ut i løpet av året og Esborg håper på å få hjelp fra dem som bruker kartet.

- Dette er bare første fase i innsamlingen, og vi håper å bygge den ut med flere sagn og mer kunnskap om personene som samlet dem inn. Dersom folk har fortellinger fra sin hjembygd som ikke er med, blir vi veldig glade hvis de tar kontakt med oss.

Send i så fall e-post til [email protected]

# data[].attributes.attachment_link.title
Se hvilke sagn som kommer fra hjemstedet ditt

# data[].attributes.attachment_link.description
Norge er full av gamle sagn om varulver, hekser og spøkelser. I et nytt interaktivt kart kan du finne historiene fra ditt eget hjemsted. En varulv gikk løs i Lindesnes i Vest-Agder, et gjenferd skremte folk på Senja i Troms, og to nisser sloss i Ullensvang i Hordaland.

# data[].attributes.body
Innlogging med Feide

# data[].attributes.body
Logos logometrika

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ved sertifisering brukes diagnostisk rapport. Rapporten må anonymiseres. Dette gjøres ved å redigere elevens navn i elevregisteret før rapporten genereres. Etter innsendingen redigeres navnet tilbake.

Diagnostisk rapport sendes Logometrica sammen med profil rapport, forside til rapport og indikatorskjema til Logometrica. Hvis to samarbeider om én rapport, sender hver av dere forside til rapport.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved sertifisering brukes diagnostisk rapport. Rapporten må anonymiseres. Dette gjøres ved å redigere elevens navn i elevregisteret før rapporten genereres. Etter innsendingen redigeres navnet tilbake. Diagnostisk rapport sendes Logometrica sammen med profil rapport, forside til rapport og indikatorskjema til Logometrica. Hvis to samarbeider om én rapport, sender hver av dere forside til rapport.

# data[].attributes.body
Zeppelin2

# data[].attributes.body
Kaleido 2

# data[].attributes.body
youtube

# data[].attributes.body
youtube

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På gangetabellen.net kan du øve på alle gangetabellene. Matteoppgavene er enkle og greie, slik at du kan komme i gang med å øve på gangetabellene med en gang. Velg gangetabellen du vil øve på fra listen nedenfor. Vis hva du kan i hastighetstesten eller last ned våre flotte oppgaveark.

Velg tabellen du vil øve på fra listen. Du kan begynne med å øve på gangestykkene i riktig rekkefølge, men når du begynner å få taket på det kan du prøve tilfeldig rekkefølge i stedet. Hvis du har glemt noen av svarene, er det bare å gå tilbake til "Alle tabeller i rekkefølge" og øve deg mer før du prøver på nytt.

Når du har fått taket på flere av tabellene, kan du ta hastighetstesten og velge hvilke tabeller du vil bli raskere på. Hvis du gjør en feil, kan du se det riktige svaret når testen er over. Dette hjelper deg med å lære tabellene godt. Hastighetstesten er god trening frem mot å oppnå ferdighetsdiplomet. I ferdighetstesten går oppgavene litt raskere enn i hastighetstesten, men hvis du svarer riktig på alle får du et ferdighetsdiplom. Det er to forskjellige ferdighetstester. Den lille testen består av 30 oppgaver. Her blir du testet i 1-, 2-, 3-, 4-, 5- og 10-gangen. I den store testen får du bryne deg på 40 oppgaver fra alle gangetabellene fra 1-gangen til 10-gangen.

Lær gangetabellene på en interaktiv måte med gratis mattespill med gangetabeller. Spill-elementet gjør det mye morsommere å lære.

Lær deg gangetabellene

Her finner du mer informasjon om læring av gangetabellen på barnetrinnet. De fleste skolene begynner med gangetabellen i 4. og 5. klasse, og det er opp til elevene å fortsatt kunne dem godt i 6., 7. og 8. klasse. Enkelte skoler lærer faktisk bort alle tabellene i 4. klasse. Så vidt vi vet, lærer elevene som regel 1-, 2-, 3-, 4-, 5- og 10-gangen i 4. klasse. 6-, 7-, 8- og 9-gangen, samt tabellene i tilfeldig rekkefølge, lærer elevene i løpet av 5. klasse.

Det er ikke alle elever som synes det er enkelt å lære alle gangetabellene, så det er lurt å fortsette å trene på dem regelmessig, også etter 5. klasse. Det finnes noen triks som gjør det enklere å lære tabellene og mestre dem på lang sikt, som for eksempel å sette det minste tallet først. Det gjør det enklere for mange barn å finne riktig svar. 4 x 9 er for eksempel enklere å regne ut enn 9 x 4. Det blir enklere å finne svaret hvis man snur regnestykket. Det kan også hjelpe å bruke tabellene man kjenner godt når man skal besvare regnestykker i de vanskeligere tabellene. Ett eksempel på dette er 6 x 7, som mange synes er vanskelig. Det kan bli mye enklere å svare hvis man regner 5 x 7 først og legger til 1 x 7. Denne metoden kan også brukes den andre veien. For eksempel kan man regne ut 4 x 7 ved å begynne med 5 x 7 og trekke fra 1 x 7.

Hvorfor bruker vi så mye tid på å lære oss gangetabellene? Vi får bruk for gangetabellene de senere årene på barneskolen, og faktisk også på ungdomsskolen. Da er de ikke lenger tabeller, men deler av større regnestykker. I tillegg er ikke gangetabellene bare relevante på skolen. De kommer til nytte i dagliglivet også, for eksempel når du skal kjøpe eller selge varer. Hvis du har spørsmål, kommentarer eller ideer til gangetabellen.net, kan du kontakte oss via kontaktskjemaet. Vi vil gjerne høre fra deg.

5-stegsplanen

Lær gangetabellen med 5-stegsplanen. Vi har utviklet en nyskapende 5-stegsplan som hjelper elevene å lære gangetabellene på en effektiv måte. Metoden er testet på flere skoler og anbefales av lærere.
Stegene er:

Steg 1a: Se, les høyt og gjenta. For å bli kjent med tabellen.

Steg 1b: Fyll inn gangetabellsvarene i riktig rekkefølge og sjekk om du har svart riktig.

Steg 2: Dra de riktige svarene til spørsmålene.

Steg 3: Fyll inn svarene på de blandede spørsmålene og sjekk om du har svart riktig.

Steg 4: Spørsmål med flere valg vil hjelpe deg med å bli bedre, ved at du kan se spørsmålene på en annen måte.

Steg 5: Bevis din kunnskap og få diplom.

Når du har fullført de fem stegene, kan du spille minnespillet eller trene med regnearket. For enda mer trening, kan du prøve tempotesten, 1-minutterstesten eller spille gangetabellspillene.

Vi anbefaler deg å trene 15 minutter hver dag for maksimalt resultat.

Øv på gangetabellene på nett

Gangetabellene er viktige, og det finnes ikke så mange steder hvor man kan lære dem raskt og enkelt. Derfor har vi laget gangetabellen.net! På gangetabellen.net er det enkelt å øve på gangetabellene. Matteoppgavene er enkle og greie, slik at du kan komme i gang med en gang. Klikk på en av tabellene for å begynne nå. Du kan også velge gangetabelløvelser for 4. eller 5. klasse. Fyll in svarene og klikk på "Sjekk" når du er ferdig. Du får se med en gang hvilke svar som er riktige og hvilke som er feil. Du kan også øve på forskjellige gangetabeller i den samme øvelsen, slik at du kan teste om du kan alle sammen.

I tillegg kan du øve på tabellene interaktivt med gangetabell-spillene våre. På siden med gangetabell-spill finner du forskjellige spillvarianter der du blant annet skal dra riktig svar til riktig plass eller velge ballongen med det riktige svaret.

Gangetabellene danner grunnlaget for matematikken du skal jobbe med i 6., 7. og 8. klasse, så det er viktig at du forstår dem fullt ut.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lær alle gangetabellene med spill og øvelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Lær alle gangetabellene online her. Lær gangetabellene fra 1-gangen til 10-gangen med 5-stegsplanen. Tempotesten, spillene, regnearkene og ferdighetsdiplom.

# data[].attributes.body
Feideinnlogging

# data[].attributes.attachment_link.description
Les om forskning og fakta og lær hvordan du kan forske selv. Lærere kan få tips til undervisning og veiledning i forskningsmetode for barn.

# data[].attributes.body
Feideinnlogging

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Manglende informasjonskapsler!

Manglende støtte for informasjonskapsler (cookies):

Nettstedet klarte ikke å lagre nødvendige informasjonskapsler (cookies) i nettleseren din.

Du kan forsøke å gå tilbake til siden du kom fra, men dersom du da havner på denne siden igjen må du sannsynligvis endre innstillingene for informasjonskapsler (cookies) i nettleseren din for at nettstedet skal fungere som det skal.

Dersom du trenger hjelp til å løse problemet, ta kontakt med Gyldendals kundeservice (support@gyldendal.no), så hjelper vi deg.

🍪

# data[].attributes.attachment_link.description
Manglende støtte for informasjonskapsler (cookies): Nettstedet klarte ikke å lagre nødvendige informasjonskapsler (cookies) i nettleseren din. Du kan forsøke å gå tilbake til siden du kom fra, men dersom du da havner på denne siden igjen må du sannsynligvis endre innstillingene for informasjonskapsler (cookies) i nettleseren din for at nettstedet skal fungere som det skal.

# data[].attributes.body
straumen
HdPf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les om sangen under sang informasjonen, sjekk ut hva slags ekstra innhold ligger under en sang. Dette kan være koreografi, dokumenter med oppgaver, informasjon eller andre nyttige ting. Det kan være lenker til ytterligere informasjon eller for å åpne sangen i Spotify eller se den på Youtube.

# data[].attributes.attachment_link.description
Les om sangen under sang informasjonen, sjekk ut hva slags ekstra innhold ligger under en sang. Dette kan være koreografi, dokumenter med oppgaver, informasjon eller andre nyttige ting. Det kan være lenker til ytterligere informasjon eller for å åpne sangen i Spotify eller se den på Youtube.

# data[].attributes.body
nrk super

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Bokstaven A

Norsk serie. Lesekorpset inspirerer barn til å utforske alfabetet. Med Lesekorpset finner barna lyden som hører til bokstaven. Hvilket ord lager stavemaskinen i dag? Dagens bokstav er A.

Aldersbegrensning A Tillatt for alle

Denne vil alltid være på nett

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Bokstaven A Norsk serie. Lesekorpset inspirerer barn til å utforske alfabetet. Med Lesekorpset finner barna lyden som hører til bokstaven. Hvilket ord lager stavemaskinen i dag? Dagens bokstav er A. Aldersbegrensning A Tillatt for alle Denne vil alltid være på nett

# data[].attributes.body
Undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er læreren og ikke helsepersonell som er best egnet til å lære elevene førstehjelp. Sammen vil vi skape trygge og handlekraftige livreddere.

# data[].attributes.body
mailadr+ passord: som vanlig

# data[].attributes.body
Velg "ta grep" inne på linken

# data[].attributes.body
nrk super

# data[].attributes.body
læreverk

# data[].attributes.body
Feideinnlogging

# data[].attributes.attachment_link.description
Om Feide Logg inn med Gyldendal-bruker Registrer ny Gyldendal-bruker

# data[].attributes.body
Velg BYPARKEN Feideinnlogging

# data[].attributes.attachment_link.description
Om Feide Logg inn med Gyldendal-bruker Registrer ny Gyldendal-bruker

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Selv om vi på denne siden byr på et utvalg av oppgaver fra Uke 6-materiellet som er knyttet til årets kampanjetema, kan det være at den enkelte skolen eller klassen har spesifikke utfordringer eller behov som bedre kan adresseres gjennom andre Uke 6-øvelser. Vi anbefaler derfor at rektor, avdelingsleder eller hver enkelt underviser registrerer seg som bruker av Uke 6 på for tilgang til det fullstendige undervisngsmateriellet. Uke 6 er helt gratis, og kan brukes når som helst på året.

# data[].attributes.attachment_link.description
Selv om vi på denne siden byr på et utvalg av oppgaver fra Uke 6-materiellet som er knyttet til årets kampanjetema, kan det være at den enkelte skolen eller klassen har spesifikke utfordringer eller behov som bedre kan adresseres gjennom andre Uke 6-øvelser.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kjære romvesen! Dette blogginnlegget deles med alle; uansett om du er fra planeten Tellus, eller om du er rosa, har ett øye og er fra planeten Saturn.
"Hvorfor kalles verdensrommet for verdensrommet når det ikke har vegger?". Les - og du vil forstå.
Nå har vi jobbet med tema "Verdensrommet" på 1. trinn i en uke. Vi har lært mye og hatt det over gjennomsnittet gøy. " Vi stod opp inne på SOVEROMMET, møttes i KLASSEROMMET, og nå lærer vi om VERDENSROMMET! " Skikkelig førsteklassehumor. Og elevene undret seg:

Det er utrolig hvor mye vi har fått gjort i løpet av en skoleuke. Alt læringsmateriell som kan deles har jeg samlet inne på temasiden Verdensrommet - så denne siden er super å ha når man jobber med temaet.

Må også rette en takk til Lene Kristine Gåsemyr for flott bidrag til temasiden.

Videre følger noen oppgaver som jeg håper flere kan ha glede av. Inne på temasiden finner du mer info.
Ønsker alle en riktig fin uke.
Ta godt vare på hverandre <3

TVERRFAGLIG PROSJEKT: Tegn og skiv om en planet! Tverrfaglig prosjekt i naturfag, K&H og norsk. Foto: Lene Kristine Gåsemyr

SAMARBEIDSOPPGAVE: Verdensrommet tegnet med farget kritt på svart kartong. Foto: Anne Marte N. Sandnes

Undervisningsmetoder.com - for raus og fri delingskultur i skolen
-> Har du tips eller opplegg fra skolehverdagen som du kan være med å dele? Da vil jeg gjerne høre fra deg! Send meg en mail: annem1984@gmail.com
-> Vil du ha gratis undervisningsopplegg på epost? Følg Undervisningsmetoder ved å trykke på "subscribe" til høyre øverst på siden.
-> Følg gjerne "Undervisningsmetoder" på instagram:

Bor i Oslo

# data[].attributes.attachment_link.description
Kjære romvesen! Dette blogginnlegget deles med alle; uansett om du er fra planeten Tellus, eller om du er rosa, har ett øye og er fra planeten Saturn. " Hvorfor kalles verdensrommet for verdensrommet når det ikke har vegger?". Les - og du vil forstå. Nå har vi jobbet med tema "Verdensrommet" på 1.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lesekloden har som mål å dele undervisningsmateriell til begynneropplæringen i norsk, engelsk og matematikk med fokus på lek og undring som grunnlag for læring.

# data[].attributes.body
Logg inn med feide

# data[].attributes.body
1.-2. klasse

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
" Jeg har et navn. Jeg har brunt hår. Jeg er tyn. Jeg likker gule røter. Jeg likker skumle historier. Jeg likker skolen. (...) Hvem er jeg? "
I uka som gikk hadde jeg enda en knallgøy skriveoppgave.
Det var siste dag med lese- og skrivegrupper på tvers av trinnet, og i denne anledningen trengte jeg en oppgave der elevene kunne få vise hva de hadde lært, skrive mye, og et viktig poeng var at denne skrivingen skulle være lystbetont. På grunn av full dag med undervisning og deretter møter, hadde jeg snaue 5 minutter å planlegge og forberede timen på før arbeidsdagen var slutt. Men hodet mitt var helt tomt for ideer etter en hektisk arbeidsdag, så løsningen ble å dra hjem, gå på tur med hunden, og heller satse på at det dukket opp en god ide etter å ha tatt en pause.

Og det gjorde det! Heldigvis 🙂

Jeg så på temasiden norsk/ skriveopplæring her på Undervisningsmetoder, og la ganske fort merke til oppgaven "Hvem er jeg?". Kanskje den kunne være gøy? Og passet den ikke godt siden det var siste dagen gruppa var sammen? Jeg tenkte at med denne oppgaven kunne elevene se hvor godt kjent de var blitt med hverandre i løpet av de fire ukene vi hadde vært ilag. Heldigvis var det ikke noe mer jeg trengte å forberede, for skrivemaler hadde jeg liggende klart i klasserommet.
Dagen etter gikk veien til jobb feiende fort.
Jeg gleder meg alltid litt ekstra når jeg vet at jeg skal jobbe med skriving. Beina tripper avgårde som om jeg skulle vært en førsteklassing på vei til første skoledag. En GRØNN MANN møter meg i alle lyskryss, og jeg tenker at grønne menn må være noe av det beste jeg vet når jeg skal komme fort frem. Jeg legger knapt nok merke til den morgentrøtte kråka som hakker i isen like foran meg, og sola som titter nysgjerrig frem fra skyene på den lyse februarhimmelen. Men jeg har på følelsen allerede at dette blir en god dag.
Det var ingen problem å skape interesse for oppgaven.
Jeg har lagt merke til at når jeg legger frem oppgaven eller oppdraget på en måte som får elevene til å le, skape latter og godt humør i gruppa, ja, så skriver de desto mer. De fikk ikke lov til å skrive navnet sitt i teksten, og overskriften skulle være "Hvem er jeg?". Elevene kom med mange gode forslag til setninger de kunne skrive UTEN å røpe hvem de var:
"Jeg går i klasse 1A".
"Jeg har verdens beste prompelukt".
"Jeg er forelska".
"Jeg har mistet fire tenner".
"Jeg liker å klatre i trærne". Elevene skrev og skrev. "Har du flere ark?", fikk jeg spørsmål om.

"Jeg er flingk i timen. Jeg har orans hår. Jeg liker lærerern min. Jeg liker friminutet. Jeg liker tivoli Jeg liker kor. (...) Hvem er jeg?".

Det hadde jeg. Tilfeldigvis hadde jeg begynt å jobbe med en ny temaside her på Undervisningsmetoder, skrivemaler, som ligger på menyen under faget norsk. Det slo meg plutselig en dag hvor mye tid jeg har brukt på å lage ulike skrivemaler opp igjennom årenes løp. Og gjerne flere forskjellige til en time. I en klasse har du noen elever som kan skrive mye, andre kan skrive betydelig mindre. Noen elever kan bruke veldig lang tid på å tegne dersom det er store tegneruter, og nesten ikke ha tid til å begynne på teksten.
Derfor laget jeg liksågodt en ny temaside.
Inne på temasiden skrivemaler skal du enkelt kunne finne frem til den malen du trenger til dine elever. Jeg har lagt ut mal til bildefortellinger med og uten tittel og tre ulike versjoner av skrivemaler til elevtekster med overskrift/bilde/tekst + bakside (5/6/7 linjer + bakside). Noen ganger har man bruk for ark med kun linjer, og da kan man fint bruke kun baksiden av den malen man ønsker. Jeg har kopiert opp mange som jeg har liggende i klasserommet, slik at de er klare til jeg trenger dem. Skrivemalene kan brukes til så mye i mange fag! Og spesielt etter ferier er det godt å ha noe som ligger klart og ikke trenger de store forberedelsene.

Så ... tilbake til timen... FOR EN SKRIVEGLEDE!

Vi avsluttet skriveøkta med en felles samling. Noen hadde skrevet fem sider, og var så stolt at de ikke kunne styre kroppen (egentlig fire sider og to linjer, men i dag sa vi fem!). Og det er litt av en prestasjon for elever i første klasse. Munnen gikk i ett, armene og beina var nærmest ute av kontroll. Stoltheten strålte ut av øynene, den kunne ikke skjues. Jeg måtte fortelle at akkurat sånn synes jeg det er å skrive også - man blir glad og ør i hele kroppen! DET ER SÅ GØY!.

Jeg samlet inn alle arbeidsarkene, mens elevene satt med hendene for øynene. Det var ikke lov å se, for da kunne det bli lettere å gjette. Egentlig ikke helt nødvendig, men hva gjør man ikke for å skape mer spenning og entusiasme? Jeg valgte noen "Hvem er jeg?"-tekster som jeg leste, og elevene rakk opp en stille, rolig hånd med en gang de visste hvem det var som hadde skrevet teksten. Vi avsluttet med utdeling av klistremerkepremier og klasse-"dæbb". Selv måtte jeg ta med meg alle arbeidsarkene opp på kontoret for å kose meg med å lese tekstene. Selvfølgelig med en varm og god kopp kaffe til.
Noen ganger er lykken i livet å være norsklærer - enkelt og greit.

PS (1): Denne oppgaven kan brukes på flere ulike måter, også på høyere trinn. "Hvem er jeg" kan være å beskrive en historisk person, osv. Du kan også gjøre den om til: "Hva er jeg" der elevene kan jobbe med å beskrive et substantiv. Jobber dere med verdensrommet kan oppgaven være: "Hvilken planet er jeg?", osv. Her finnes det mange muligheter og variasjoner.
PS (2): For å motivere de yngste anbefaler jeg å kopiere opp en bunke med kun fremsider, og en bunke med kun skrivesider (altså hel side med linjer som hører til samme mal) - med andre ord: kanskje unngå tosidig. Da må elevene frem for å hente neste side, og det blir tydeligere for de at de hvor mye de har klart å skrive.

Undervisningsmetoder.com - for raus og fri delingskultur i skolen
-> Har du tips eller opplegg fra skolehverdagen som du kan være med å dele? Da vil jeg gjerne høre fra deg! Send meg en mail: annem1984@gmail.com
-> Vil du ha gratis undervisningsopplegg på epost? Følg Undervisningsmetoder ved å trykke på "subscribe" til høyre øverst på siden.
-> Følg gjerne "Undervisningsmetoder" på instagram:

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvem er jeg? Ferdige skrivemaler på 1-2-3!

# data[].attributes.attachment_link.description
" Jeg har et navn. Jeg har brunt hår. Jeg er tyn. Jeg likker gule røter. Jeg likker skumle historier. Jeg likker skolen. (...) Hvem er jeg? " I uka som gikk hadde jeg enda en knallgøy skriveoppgave.

# data[].attributes.body
Kaleido 1-4

# data[].attributes.body
Nettressurs

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kunnskapsbasen er i stadig utvikling, og vi vil gjerne få innspill fra deg om hvordan denne siden kan bli bedre. Skriv hva du mener i vårt nettskjema

På Kunnskapsbasen vil vi jevnlig publisere nytt materiale. Følg med her eller på vår Twitter eller Facebook-side for oppdatering om nye saker.

Kommende Kunnskapsbasesaker

Vurdering

Profesjonsfellesskap

Kompetanse

Elev- og lærerrollen

Skolebasert kompetanseutvikling

# data[].attributes.attachment_link.title
Velkommen til Kunnskapsbasen! - FIKS - Forskning, innovasjon og kompetanseutvikling i skolen

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunnskapsbasen er i stadig utvikling, og vi vil gjerne få innspill fra deg om hvordan denne siden kan bli bedre. Skriv hva du mener i vårt nettskjema På Kunnskapsbasen vil vi jevnlig publisere nytt materiale. Følg med her eller på vår Twitter eller Facebook-side for oppdatering om nye saker.

# data[].attributes.body
Youtube

# data[].attributes.body
Zeppelin 4. trinn

# data[].attributes.body
aftenposten jr

# data[].attributes.body
Alle skolefag

# data[].attributes.attachment_link.description
Arket kan brukes som tegneark i forbindelse med studering av småkryp. Etter å ha samlet noen insekter, mark, larver eller edderkopper kan de studere dem i fred og ro inni glasset og tegne dem. Hvor mange bein har småkrypet, kan du se noen øyne eller følehorn. Bruk gjerne lupe for å se bedre.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PS! Sett på kraftig farge ved kopiering på kopimaskin. Den svake streken på flaggtegningene kan forsvinne ved kopiering

Kitty har laget flere oppgaver og lesetekster om 17.mai.

På jakt etter 17. mai-opplegg til klassen din? Last ned et morsomt opplegg fra boken "Vernissasje" her: http://bit.ly/23YgLz2 - og la deg inspirere til flere kreative aktiviteter gjennom denne filmen:

Du trener et rødt A4 ark, i kartong tykkelse. Dette arket brettes på midten langs langsiden. Klipp opp i striper (se bildet)

Lim så de to kortendene sammen så du får en sylinder. Når det er tørt setter du sylinderen på bordet, legger hånden på toppen av røret og dytter nedover. Da videre spilene seg ut og du får lyktefassongen.
Pynt med hvitt og blått.
Sett på hank.
Vi har i tillegg limt på en sirkel til bunn og satt et led-T-lys inni. IKKE stearinlys.

Ta et syltetøyglass og la elevene pynte dem med rød, blå og hvit/sølv pynt.

Boken "Mina og løven" er skrevet av Elin Relander Tømte. Illustrasjoner og design er laget av Inga H. Sætre. Den kan brukes på mange måter i undervisningen.

Boken er en del av Stortingets utsendelse til grunnskolene i anledning grunnlovsjubileet. Den er også gjort tilgjengelig digitalt.

har laget en bingo med 17.mai ord. 75 ord og 38 bingobrett. Elevene vil få hver sitt, men på festen må de gå flere sammen om ett brett. Har laget til oversikten slik at det kan spilles som vanlig bingo - med trekking av nummer - og at en leser opp ordet som står ved nummeret, - eller at en klipper ut ordene og trekker.

Dette minikurset om 17. mai er tenkt brukt i undervisningen i norsk og samfunnskunnskap for voksne innvandrere. Vi ser for oss at kurset vises på vegg ved hjelp av projektor eller interaktiv tavle.Siden passer også for småskolen

Hva kan du om 17.mai?

Kirsti Maristad har brukt et opplegg som var laget til matematikk på en ny og morsom måte. Hun har byttet ut arket i midten med elevenes tekst om 17.mai. Dette har de så hengt opp i vinduet. Kan tilpasses de fleste alderstrinn

Kaja Cathrine Hansen har bearbeidet og fornorsket et opplegg fra Pinterest hvor elevene skal skrive tall om seg selv. Fin oppgave hvor elevene blir bevist på seg selv og kan bli bedre kjent med hverandre. Gutt og jentekropp

I år har vi tulipaner i vinduene nederst og flagg øverst.

# data[].attributes.attachment_link.description
PS! Sett på kraftig farge ved kopiering på kopimaskin. Den svake streken på flaggtegningene kan forsvinne ved kopiering Kitty har laget flere oppgaver og lesetekster om 17.mai. På jakt etter 17. mai-opplegg til klassen din?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her er en natursti til temaet "17. mai". Selv om temaet er 17. mai, dreier oppgavene i denne naturstien seg like mye om matematikk og norsk. Elevene møter viktige ord og begreper knyttet til 17. mai, grubliser/tekstoppgaver, sang, i tillegg til at de får bruke naturen rundt seg.
Ingen av oppgavene er tilfeldige - hver eneste oppgave er det en tanke bak. Hver eneste regneoppgave er knyttet til en regnestrategi som elevene skal kunne. Du vil se at disse oppgavene er mer krevende enn oppgavene i naturstiene der målet var repetisjon. Her er det også mye repetisjon i norsk og matematikk, men elevene får nå jobbe i tallområdet 0-20, og ikke 0-10.

Under gjennomgangen av postene dagen etter er det mange muligheter til diskusjoner med utgangspunkt i oppgavene. Vis postene stort på smartboard, og bruk tid på å snakke om hvordan elevene tenkte for å finne svaret. Inne på temasiden Skrivemaler finner du mal på bildefortelling og andre skrivemaler som også fint kan brukes i etterarbeidet.

En oversikt over de forskjellige naturstiene finner du under "UTESKOLE" på hovedmenyen.
ENJOY!! =)

Bor i Oslo

This entry was posted in Uncategorized and tagged 17.mai, addisjon, begynneropplæring, butikkoppgaver, eidsvoll, grublis, javielsker, matematikk, natursti, russekort, subtraksjon, tekstoppgaver, undervisning, uteskole. Bookmark the permalink.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her er en natursti til temaet "17. mai". Selv om temaet er 17. mai, dreier oppgavene i denne naturstien seg like mye om matematikk og norsk. Elevene møter viktige ord og begreper knyttet til 17. mai, grubliser/tekstoppgaver, sang, i tillegg til at de får bruke naturen rundt seg.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bruk gjenstander/konkreter med navn som starter med den aktuelle lyden.

Bruk rim og regler der lyden er fremtredende.

Bokstav/bokstavlyd-forbindelsen:
Å mestre bokstavgjenkjenning innebærer at en ser bokstaven, gjenkjenner bokstaven, og kobler den til riktig bokstavlyd. For at bokstavgjenkjenningen skal være automatisert, må elevene kunne si bokstavens lyd umiddelbart etter at de har sett bokstaven. Bokstavgjenkjenning er nødvendig for å lese ord. Tiden det tar fra eleven kobler bokstaven til bokstavens lyd er helt avgjørende for om eleven mestrer bokstavgjenkjenning eller ikke. For at bokstavgjenkjenningen skal være funksjonell i lesing, må koblingen mellom bokstav og lyd skje raskt.

Tegn bokstaven på tavla og fokuser på visuelle kjennetegn sammen med elevene. Marker startpunkt.
På www.kaleido.no kan du få opp liten og stor bokstav på smartboarden og trykke på bokstaven for å se skriveretningen.

Skriv liten og stor bokstav i bokstavhus på tavla.

La elevene skrive bokstaven i lufta eller på ryggen til hverandre.

Se etter bokstaven i en tekst. Les teksen i kor.

Viktige begreper:
Vær obs på viktige begreper. Begreper som blir brukt i sammenheng med presentasjon av bokstaven må gjennomgås grundig. F.eks: begreper for retning (høyre, venstre), begreper for form (rett, buet), osv.

Bruk gjenstander/konkreter med navn som starter med den aktuelle lyden.

Bruk rim og regler der lyden er fremtredende.

Snakk om hvor i munnen og hvordan lyden lages. La elevene studere hverandre når de lager lyden. Bruk gjerne speil!

Bruk bildekort der lyden som lages er fremtredende i navnet. Hold kortene opp, og la elevene si lyden i kor.

Lag felles tankekart over ord som begynner med lyden.

Klapp stavelser. Klapp stavelser på ord som har ukas bokstavlyd i seg.

Finn rimord

Legg til en lyd: Hvis jeg har ordet "all" og setter b foran, hvilket ord får jeg da?

Ta bort en lyd: Hvis jeg har ordet "vegg" og tar bort v, hvilket ord får jeg da?

Bytt ut en lyd: Hvis jeg har ordet "bak" og bytter a med o, hvilket ord får jeg da?

Språkleker

Førstelyd:
Vis med flere eksempler hva først er i ord når vi skriver og leser, og at først kan være på andre måter når vi står på en rekke, skal spille, osv.

Bokstavene i alfabetet - førstelydsøvingElevene går på bokstavjakt i bøker, blader og lignende og finner ord som har bokstavene som førstelyd.
Språklek: Mitt skip er lastet med
Midtlyd:
Bruk små elevtavler/skrivebøker. Snakk om hva midtlyd er. Lag tre streker, hvor hver strek skal representere en bokstavlyd.
* En versjon av dette er at læreren sier hvilken bokstav som skal være midtlyd, og elevene på gruppa finner hvert sitt ord med denne midtlyden.
* En annen versjon er at læreren sier førstelyd og sistelyd som elevene må skrive på riktig strek, og at elevene skal finne midtlyden.
(Anne Marte N. Sandnes)

Sistelyd:
Bruk små elevtavler/skrivebøker. Snakk om hva sistelyd betyr. Lag tre streker, hvor hver strek skal representere en bokstavlyd.
* En versjon av dette er at læreren sier hvilken bokstav som skal være sistelyd, og elevene på gruppa finner hvert sitt ord med denne sistelyden. Enten kan elevene få bestemme hvor mange lyder ordet skal ha selv, ellers kan læreren sette rammer for antall bokstavlyder (for å gjøre det vanskeligere til de elevene som trenger ekstra utfordringer).
* En annen versjon er at læreren sier førstelyd og midtlyd som elevene må skrive på riktig strek, og at elevene skal finne sistelyden.
(Anne Marte N. Sandnes)

Bruk bokstavbrikker til å bygge opp ord og snakk om bokstavenes plassering i ord. Lytt ut lyder i ord med fokus på lydenes plassering. Bruk visuell støtte ved å legge ordene med bokstavbrikker for så å fjerne dem når elevene mestrer analysen.
- Hva hører du først i ordet sol?- Hva hører du sist i ordet sol? - Hva hører du midt i ordet sol? (s_l)

- med plastelina
- med lego
- med kroppen
- med perler
- med steiner, blomster og annet dere finner ute i naturen
- med kvister (kvistene kan også tas med inn i klasserommet)
- på ryggen til hverandre
- på tavle med våte pensler og svamp
- på minitavler med tusj
- på store ark med maling
- med fargestifter på gråpapir
- på smartboard
- i sandkassa
- i bokstavhus

Arbeid med å trekke bokstavlyder sammen ved å bruke bokstavbrikker.

- Begynn med enstavelsesord som le, se, re. For eksempel: Si tydelig ordet /se/ og legg bokstavbrikkene til ordet. Eleven imiterer deg og "synger sammen" lydene mens han/hun trekker fingeren langs bokstavbrikkene.

- Fokuser videre på rimord som bil, mil, sil, pil.

- Begynn med trelydsord (konsonant - vokal - konsonant) som er lydrette.

- Øk vanskegraden til rimord med fire bokstaver, f.eks: bake, kake, hake.

Lær eleven å lese ved å dele opp ordene i mindre deler. Bli kjent med stavelsene ved å klappe rytmen: ba-ke.

- Arbeid etter hvert med ord med konsonantopphopninger.

Lesefinger

Jevnlig kartlegging

Last ned Lesesenterets bokstavprøve her. PDF-utgaven er gratis.
Vær oppmerksom på de elevene som ikke husker bokstavlydene etter at de er gjennomgått på skolen.

Ta med - dag

La elevene få ta med seg ting på skolen som har bokstaven dere jobber med i seg! Bildet nedenfor er fra da vi lærte om sortering i matematikk. Elevene tok med seg ting hjemmeifra som hadde ukas bokstaver i seg, og på fredag sorterte vi tingene. En og en elev fikk komme frem i samling, vise og fortelle hva de hadde med seg, og fortelle hvor de ville legge den. De tingene som hadde begge bokstavene i seg la vi i midten.

Bokstavhotell

Foto: Elise Gjerpe Solberg

Elise Gjerpe Solberg og Gro Åkerlund har brukt lokk og bunn på ipadbokser til å lage bokstavhotell. Hver gang de introduserer en ny bokstav tar de med seg en skattekiste med to ting på dagens bokstav. Elevene gjetter hva som er i skattekista, og ved å lytte ut framlyden klarer de å gjette hva som er dagens bokstav. Deretter fester de den nye bokstaven til resten av bokstavhotellet og setter konkretene inn i hotellrommet.

Noen ganger får elevene i oppgave å ta ut alle konkretene, for så å legge de inn i riktig rom ved å lytte ut fremlyden.

Ukas sang

Piperensere

Kaboom

Merk ispinner med ord som elevene skal kunne lese, gjerne hentet fra leseleksa. Marker en stjerne på fem av ispinnene. Elevene spiller Kaboom i grupper på 4-5.

Det er hver sin tur å trekke en ispinne,og i denne versjonen skal eleven som trekker ispinnen si bokstavlydene i ordet til eleven som sitter til venstre for seg, som skal gjette hvilket ord det står på ispinnen. Dersom eleven gjetter riktig, får eleven ispinnen. Dersom de trekker en ispinne som er markert med stjerne (kaboom!), mister de alle ispinnene sine og må legge ispinnene tilbake i boksen. Vinneren er den som står igjen med flest ispinner.

Ordjakt

La elevene få være detektiver og gå på ordjakt i bøker. Hvor mange ord klarer de å finne som har ukas/dagens bokstav i seg? Legg ut bøker, blader, osv, og la elevene lete etter ord (Anne Marte N. Sandnes). Oppgave: Å lytte ut lyder.

Klasse-memory

Ta bilde av hver elev, print ut og laminer. Lag en lapp til hvert bilde der du skriver forbokstaven til hver elev. Bruk kortene til å spille memory med utgangspunkt i førstelyd.

Finn din venn

Lag en lapp for hver av de store bokstavene og en lapp for hver av de små bokstavene. Del ut en lapp til hver elev. Sett på musikk, og la elevene få gå rundt i rommet og bytte lapper mens musikken spiller. Med en gang musikken stopper, skal elevene finne ut hvem som har den samme bokstaven som de selv har. For å gjøre det litt vanskeligere kan dere bestemme dere på forhånd for at det ikke er lov til å kommunisere med ord.

Bokstavstafett

Legg bokstaver på gulvet. Bokstavene skal ligge seks ulike steder i klasserommet. Elevene kaster med en terning. Dersom de får tallet 5, løper de til tallet 5 og henter en bokstav. Når alle bokstavene har blitt hentet skal elevene lage flest mulig ord av bokstavene.

Hjemmebesøk

La elevene legge seg ned på pulten og lukke øynene. Be elevene dra hjem til seg selv i fantasien, hjem til leiligheten eller huset der de bor. Gå igjennom rommene sammen med elevene og se dere godt om. Kan dere se noe eller noen som har ukas bokstavlyd i seg? La elevene fortelle hva de ser etter tur. Hvor i ordet hører vi lyden?

Bruk malen: Å lytte ut lyder, eller la elevene få komme med ord som dere skriver på tavla i et trekolonneskjema: førstelyd, midtlyd, sistelyd. (Anne Marte N. Sandnes)

Konkurranse

Hvem klarer å finne flest ord som har ukas bokstavlyd i seg? Del klassen i to lag (f.eks. guttene mot jentene). La lagene foreslå ord annenhver gang. For å få ordet godkjent må laget kunne fortelle hvor i ordet vi finner ukas bokstav. Det er viktig å åpne for at det er tillatt å svare feil, slik at flest mulig av elevene blir med (f.eks spørre laget om svaret er avgitt, og la laget få muligheten til å endre det endelige svaret dersom det er feil).

Finn bokstaven som mangler

Elevene arbeider i par. Et utvalg bokstavbrikker ligger utover bordet. En elev pusler et ord med bokstavbrikkene. Deretter snur eller fjerner eleven en bokstavbrikke. Den andre eleven skal så gjette hvilken bokstav som er fjernet. I neste omgang bytter elevene roller. Aktiviteten kan differensieres ved å tilpasse antallet bokstavbrikker, eller antallet brikker som fjernes i ordet.

Lag tastatur

Foto: Gøril Mortensen Engstad

Aa

- NB: Snakk om hvordan liten a skrives på PC.
- Sanger: Alle fugler, Alle hjerter banker, Amandus Dokkemann
- Bøker: Albert Åberg

Bb

Bokstavens form: B har en lang strek med en bue nederst til høyre.
Bokstaven kan også ligne på en mann som bærer en sekk på magen eller en dame som er gravid.
Forskjellen mellom b og d: Hold opp hendene som vist på tegningen og tenk "bad". Dermed ser man hvilken vei "magen" skal være. Tegningen er laget av Karina Brenda Lysø.
Sanger: En bussjåfør, Bake kake søte, Bamsens fødselsdag, Bjelleklang, Bjørnen sover, Blinke, blinke, stjernelill, Blomster små, Blåbærturen, Blåmann, Bro, bro brille, Bæ, bæ, lille lam
Bøker og fortellinger: Bisk blir borte av Bjørn Ousland, De tre Bukkene Bruse, Hvorfor bjørnen er stubbrumpa

Cc

Ord med Cc: CD, caps, Coca cola, celle, chips, chilli, cirka, facebook, rock, taco, snacks, bacon, WC, PC, osv.

Dd

Bokstavens form: Liten d er en mann som drar. Ligner på liten b.
Formingsaktivitet: Lag en drage med papp. Fest sløyfe av krepp-papir på halen. Gå ut og sjekk om den kan fly.
Lær om dinosaurer!
Sanger: Du og jeg og vi to, Dummenikken satt på trikken

Ee

Bokstavlyd: Snakk om at e-bokstaven noen ganger uttales "æ".
Regler: Epler og pærer, En gul knapp
Dyr: Har du tenkt på at dersom vi skriver bokstaven e foran ordet sel, blir det esel? Vis bilder av dyrene, snakk om likheter og forskjeller.
Sang: Lille Petter Edderkopp

Ff

Sanger: Fader Jacob, Fløy en liten blåfugl, Fola, fola Blakken, Så rart å være flaggermus
Lær om flaggermus!
Morsom skriveoppgave: Fantastiske fakta - finn på fakta om et dyr. Skriv en tekst!

Gg

PC: Snakk om hvordan liten g skrives på PC.
Musikk: Introduser elevene for gitaren. Spill og snakk om instrumentet.
Sanger: God morgen alle sammen, Grevling i taket, Grønnsakspisersang, Gubba Noa, Gåtevise

Hh

H som fremlyd: Hare, høne, hane, hest, hale, hamster, hund, hare, husdyr, hai, hvem, hva, hvor, høre, hun, han, høy, hyl, hæl, håv, hær, hav, hår, hud, hus, hage, her, hat, hatt, holde, høst, heks, hake, hei, heis, helikopter
Kan være stum: Snakk om at h-bokstaven av og til kan være stum (hjelp, hjul, hjem, osv).
Spørreordene: hva, hvem, hvor, hvordan, hvorfor, hvilken, hvilket.
Sanger: Helene harefrøken, Hjulene på bussen (stum h!), Hokus og pokus, Min hatt

Ii

Jj

Kk

Ll

Mm

Nn

Oo

Pp

Qq

Rr

Ss

Tt

- Sanger: Teddybjørnens vise, Tommelfinger, tommelfinger, hvor er du?, Tornerose, Tre små kinesere, Tyven, tyven, skal du hete

Uu

- Ord med Uu-lyd: ugle, undulat, ubåt, ull, ulv, due, drue, hund, lue, flue, lus, rute, brus, bursdag, snu
- Ny betydning: Snakk om ord som får en ny betydning dersom vi setter u foran: venn/uvenn, vær/uvær, synlig/usynlig, enig/uenig, moden/umoden, forsiktig/uforsiktig, trivelig/utrivelig, osv.
- Ukulele: Introduser elevene for ukulele. Spill f.eks: En liten undulat (C og D-akkorden) og snakk om instrumentet.
- Sanger: En liten undulat

- Ord med Vv: vann, vaffel, valp, vinge, vente, Vera, verden, vill, vakker, vulkan, vase, vaskemaskin, venstre, osv.
- Ligner på: Y, U, W, M, N, A og fuglenebb, hustak, trekant, osv. Visste du at gjess flyr i en v-form? Se bilder av flygende gjess på www.google.com
- Form bokstaven: Lag Vv-bokstaven med kroppen på ulike måter (bruk fingrer, armer og bein!)
- Sanger og regler: Venner fra Kaptein Sabeltann, Virre virre vapp
- Steik vafler eller plukk blomster og sett blomstene i en vase.

Ord med Ww: WC, kiwi, show, swing, watt, wc, web, wok.

- Ord med Xx: xylofon, taxi, boxer, taxfree, saxofon, (ica) maxi, fax

- Bokstavlyd: Yy-lyden kan forveksles med Ii-lyden. Eks: forbi/forby, si/sy, ni/ny, trille/trylle, sykkel/sikkel, ski/sky, osv.
- Ord med Yy: yoga, yoghurt, fyr, kyr, kryp, lys, nype, nyse, kry, fy, meny, sky, osv.
- Yr.no: Sjekk ut været på yr.no. Og forresten; hva betyr yr?
- Oppgaver:

Foto: Anne Marte N. Sandnes

- Bokstavlyd: Snakk om at æ-lyden noen ganger kan være bokstaven e.
- Ord med Ææ: ærfugl, æsj, bæsj, bær, bære, være, lære, nær, hæ, tær, sær

- Uttale: Vær obs på at for minoritetsspråklige elever kan ø-lyden være vanskelig å uttale.

- Bokstavlyd: Snakk om lang og kort å-lyd.

Oppgaver på ark: Skriv så mange ord du kan som har ukas bokstavlyd i seg. Denne oppgaven kan gis både individuelt og gruppevis.

Begrepslæring: Bruk gjerne Alias 1. trinn som en aktivitet for å lære nye ord og begreper som har ukas bokstav i seg (Kaja Cathrine Hansen).

Bokstavens form: bokstaven ser ut som en stokk med en strek på.

Fargelegg: fisk.

Skriveoppgave: Fantastiske fakta

PC: Snakk om hvordan liten g skrives på PC.

Gitar: Introduser elevene for gitaren. Spill og snakk om instrumentet.

Rimer: Ordene jeg, meg, deg, seg rimer og slutter på g.

Sanger:
God morgen alle sammen
Grevling i taket
Grønnsakspisersang
Gubba Noa
Gåtevise

H som fremlyd: Hare, høne, hane, hest, hale, hamster, hund, hare, husdyr, hai, hvem, hva, hvor, høre, hun, han, høy, hyl, hæl, håv, hær, hav, hår, hud, hus, hage, her, hat, hatt, holde, høst, heks, hake, hei, heis, helikopter

Kan være stum: Snakk om at h-bokstaven av og til kan være stum (hjelp, hjul, hjem, osv).

Spørreordene: hva, hvem, hvor, hvordan, hvorfor, hvilken, hvilket.

Ta bort en bokstav: hjul, helg, her, hei

Bytt ut en bokstav: hage/hake/hale/hane/hare/hate

Fargelegg: hane / helikopter

Oppgaver på stasjoner: skriv stor og liten bokstav i bokstavhus, fargelegg en is/klipp ut og lim på en stor plakat, lese bøker og lete etter Ii-bokstaven, sporing med ulike farger.

Bruk klosser til å forme bokstaven.

Jeg gikk en tur på stien
Jeg gikk meg over sjø og land

Fargelegg: et jordbær - eller bruk grønt og rødt silkepapir og lim på.

Bytt ut en lyd: Kina/kino

Lag klokke:
Bruk en mal fra internett, for eksempel denne på Craft Ideas for Kids.
La alle elevene få lage hver sin klokke. Klipp, lim og fargelegg. Dere trenger også splittbinders for å feste viserne. Det kan være lurt å lime klokka på farget papp eller lignende, slik at den holder seg lenger. Klokka kan de oppbeare i hylla eller skuffen sin, slik at den lett kan tas frem når dere har litt tid til overs.

Dikt: Skriv dikt etter mal fra Klokka-diktet.

Fargelegg: en katt med krusedullhale, klipp ut.

Bøker:
Karsten må på sykehus av Tor Åge Bringsværd
Karius og Baktus av Thorbjørn Egner
Kaptein Sabeltann av Terje Formoe

Youtube: Maur i rompa
Det var en gang en maur - en norsk regle:
Teksten kan du laste ned fra morsmal.no.

Ta bort en lyd: prøve/røve/øve, pappa/papp

Bøker og fortellinger:
Pannekaka av Asbjørnsen og Moe

Formingsaktiviteter:
Fargelegg en paraply.
Lag en utstilling med pinnsvin av plastelina. Fest fyrstikker på.

Stasjoner høsten 2018: lag en S med silkepapir, lesestasjon, bokstavhus

Ord: sol, sykkel, slange, sil, sal

Bokstavens form: Bokstaven ligner på en slange.

Byt ut en lyd: ski/sky

Sanger:
Det snør, det snør
Kom, skal vi klippe sauen
Smil og vær glad
Sparegrisvisa
Stopp! Ikke mobb!

Forming:
Fargelegg en slange.
Lag en spå.

Starter på u: ugle, undulat, ubåt, ull, ulv
U inni ordet: due, drue, hund, lue, flue, lus, rute, brus, bursdag
Slutter på u: snu

Ny betydning: Snakk om ord som får en ny betydning dersom vi setter u foran: venn/uvenn, vær/uvær, synlig/usynlig, enig/uenig, moden/umoden, forsiktig/uforsiktig, trivelig/utrivelig, osv.

Ukulele: Introduser elevene for ukulele. Spill f.eks: En liten undulat (C og D-akkorden) og snakk om instrumentet.

V-ord: vann, vaffel, valp, vinge, vente, Vera, verden, vill, vakker, vulkan, vase, vaskemaskin, venstre

Ligner på: Hvilke bokstaver er det Vv ligner på? (Y, U, W, M, N, A)
Er det noe annet Vv-bokstaven ligner på? (fuglenebb, hustak, trekant, osv.)

Bruk kroppen: Lag Vv-bokstaven med kroppen på ulike måter (bruk fingrer, armer og bein!)

Steik vafler. Snakk om hvilke ingredienser som er i en vaffelrøre.

Plukk blomster: Plukk blomster og sett blomstene i en vase.

V-form: Gjess som flyr i formasjon har form som en V-bokstav! Se bilder på www.google.com.

Ord med Zz i seg: zalo, zoo, zoome, zebra, Zorro, Zara, yatzy, pizza, Aliza, osv.

Dans til jazzmusikk!

Youtube: Alfabetsangen

# data[].attributes.attachment_link.description
Bruk gjenstander/konkreter med navn som starter med den aktuelle lyden. Bruk rim og regler der lyden er fremtredende. Bokstav/bokstavlyd-forbindelsen: Å mestre bokstavgjenkjenning innebærer at en ser bokstaven, gjenkjenner bokstaven, og kobler den til riktig bokstavlyd. For at bokstavgjenkjenningen skal være automatisert, må elevene kunne si bokstavens lyd umiddelbart etter at de har sett bokstaven.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De fleste ord med kj-lyd skriver vi med kj.
Noen ord har k eller tj.
Foran vokalene i, y og diftongen ei, skriver vi kj-lyden med k.
Eksempler på ord med kj:
kjake, kjapp, kjede, kjeft, kjegle, kjekk, kjeks, kjele, kjelke, kjeller, kjemi, kjemme, kjempe, kjendis, kjenne, kjenning, kjent, kjepp, kjerne, kjerre, kjeve, kjevle, kjole, kjortel, kjæle, kjær, kjøle, kjønn, kjøpe, kjøre, kjøtt, kjølig, kjøkken, kjøpe, kjøtt, kjeltring, kjetting, kjerring, kjøleskap, kjær, kjæreste, kjærlighet, kjøretøy, kjøttmeis.

På nettsiden finnetord.net er det en oversikt over ord som begynner med kj.

Eksempler på ord med ki:
kikke, kikkert, kilde, kildesortere, kile, killing, kilo, kilometer, kime, kink, kinn, Kina, kinaputt, kineser, kino, kiosk, kirke, kiropraktor, kirsebær, kirurg, kiste

På nettsiden finnetord.net er det en oversikt over ord som begynner med ki.

Eksempler på ord med ky:
keivhendt, kylling, kyndig, kynisk, kyr, kyse, kyss, kysse, kyst, kystvakt

på nettsiden finnetord.net er det en oversikt over ord som begynner med ky.

Eksempler på ord med tj:

tjuv, tjern, tjeld, tjore, tjue, tjukk, tjære

Lister til utskrift

Bruka lista med KJ-ord og KI-KY-ord til diktater i små grupper eller som utgangspunkt for å skrive setninger, spørsmål eller fortellinger.
Dette er et utvalg med noen av de vanligste kj-ordene.

Alias

Laminer og klipp ut ordkortene Ord med ki og ky_alias og la elevene sitte i grupper og forklare ordene for hverandre uten å bruke selve ordet.
Huskeregler:

I og Y de var så kry. De ville ikke J foran seg se.

I-en og Y-en de skulle til byen, så møtte de J-en, men ville ikke se`en.
Forming

Tegn en kjole på gråpapir og heng den opp på veggen. Inni kjolen skriver dere ord som har kj-lyden i seg.
REGEL:
Hovedregelen er at de fleste ordene med denne lyden skrives med skj.

Unntak:
Foran i, y og ei skrives lyden med sk.
Dette er fordi det aldri skal være j foran i og y.
Huskeregel

Oppgaver til kj-lyden på internett

Legg merke til at når du lager denne lyden, går tungespissen opp.
Når du lager kj-lyden går tungespissen ned.

Eksempler på skj-ord:
skjegg, skje, skjell, skjelve, skjemmes, skjenke, skjerf, skjerm, skjerpe, skjedde, skjorte, skjul, skjule, skjære, skjønn, skjønnhet, skjære, skjør, skjørt, beskjed

Eksempler på sj-ord:
bæsj, kræsje, sjakk, sjelden, sjanse

Eksempler på sk-ord:
sky, ski, skøyte, skyte, skive, skinne, skeive, skylle, beskytte

Lag utstilling i klasserommet

Be elevene ta med ting som har skj, sk, sj i seg og lag utstilling i klasserommet. Slik blir det lettere å huske de ordene som har skj-lyd.

Foto: Anne Marte N. Sandnes

Skriv dikt med sj-ord

Sju sjeldent sjuskete sjørøvere sjauet i en sjekte;
spilte sjakk og spiste sjokolade,
mens sjefen sjøl sjanglet sjuk og sjalu ned i sjekta
og sjekket sjansen for å gi de sjofle sjelene et sjokk.

Skriv en fortelling

Skriv en historie der du bruker flest mulig ord med skj, sj eller sk.
Ta utgangspunkt i ei liste med oversikt over ordene og sett ring rundt de ordene du bruker i historien din.
www.dalabrekka.gs.mr.no

Oppgaver til skj-lyden på internett

# data[].attributes.attachment_link.description
De fleste ord med kj-lyd skriver vi med kj.Noen ord har k eller tj. Foran vokalene i, y og diftongen ei, skriver vi kj-lyden med k.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dersom du ønsker å henge det opp på veggen, anbefales det å forstørre det til A3. Jeg bruker også å printe ut et sett som jeg bruker i samling, f.eks. vise en bokstav som elevene skal si bokstavlyden til.

Klipp ut bokstavhuset, laminer, og heng det opp på tavla. Brukes under gjennomgang av ny bokstav. Skriv med whiteboardtusj.
(Laget av Kristine Solheim)

På nettsiden Handwriting practise - ww.worksheetworks.com kan du enkelt lage dine egne skriveoppgaver.

I denne oppgaveserien får elevene øve på å forme bokstaver i silhuetter og i bokstavhus. Studer ordet i silhuettene for å finne ut hvor bokstavene skal plasseres i bokstavhuset. Dersom du har elever i klassen som du vet har betydelige utfordringer med å skrive i bokstavhus, kan du gjerne skrive inn ordet i bokstavhuset før du kopierer opp til disse elevene.

2-lydsord

3-lydsord

4-lydsord

5-lydsord

Bokstaver

Arbeidsark

2-lydsord

3-lydsord

4-lydsord

5-lydsord

Disse oppgavene er laget for å lære elevene å klappe stavelser for å lytte ut alle lydene i et ord. Når vi klapper stavelsene før vi skriver ordet blir det lettere å skrive fordi vi deler ordet opp i mindre deler. Munnsymbolet betyr at elevene må huske å si lydene de skriver. Her får elevene også repetert Ii- og Yy-lyden, som kan være lett å forveksle, spesielt for minoritetsspråklige elever.

Elevene arbeider i par. Flere sett med bokstavbrikker ligger i en bunke (legg gjerne i noen ekstra vokaler som a,e,i,o og høyfrekvente konsonanter (s,l,m,n,r,t). Elevene trekker 7 brikker hver som de legger foran seg. En elev pusler et ord med bokstavbrikkene og legger det fram midt på bordet. Deretter trekker han flere lapper fra bunken, slik at han fortsatt har 7 bokstavbrikker. Den andre eleven skal nå pusle et ord med utgangspunkt i bokstavene i ordet som er lagt. Når ingen kan lage flere ord, er spillet over.

Elevene arbeider i par. Et utvalg bokstavbrikker ligger utover bordet. En elev pusler et ord med bokstavbrikkene, uten at den andre ser ordet. Deretter blander han/hun brikkene slik at de ligger hulter til bulter. Den andre eleven skal så pusle sammen bokstavbrikkene og lage det ordet han/hun tror den andre laget. I neste omgang bytter elevene roller.

Heng bokstavplakaten opp på døra, og gi elevene en bokstav hver som de skal si bokstavlyden til etter at de har håndhilst om morgenen. Skriv stor og liten bokstav i lufta på vei inn, og la de som har satt seg i samling finne ut hvilken lyd bokstaven hører til. Plakaten bør forstørres til A3.

Heftet "Jeg kan skrive" består av en redigerbar fremside, i tillegg til en A4-side for hver bokstav som skal repeteres. Elevene sporer stor og liten bokstav. Under kan de skrive ord som starter/begynner med bokstaven, har bokstaven inni seg/slutter med bokstaven. De som ønsker kan også tegne til bokstaven, og gå på bokstavjakt i aviser og blader, klippe ut ord og lime inn i heftet. Fremsiden er lagt ut i word-format, slik at du selv kan skrive inn navnet på skolen din.

Se programserien om bokstavene i alfabetet vårt på NRK Lesekorpset. Hver episode varer ca. 13 min.

Rimord har fått sin egen temaside! Du finner den her:
https://undervisningsmetoder.com/norsk-2/rimord/

Setninger har fått sin egen temaside! Du finner den her: https://undervisningsmetoder.com/setninger/
JEG, MEG, DEG, SEG, OG, DE, DET, ER, HER, DER, HV-ORD, O SOM Å-LYD

Vær oppmerksom på at vokalene kan by på utfordringer for minoritetsspråklige elever:
3. Når kort og lang vokal er betydningsskillende
Et annet trekk ved det norske vokalsystemet som kan være problematisk, er at kort og lang vokal kan være betydningsskillende, som for eksempel i hat/hatt og skule/skulle. Slik er det ikke i for eksempel fransk, spansk, urdu, russisk og vietnamesisk, for å nevne noen språk. I norsk skriftspråk markerer vi kort vokal med dobbel konsonant. Dette vil derfor kunne føre til problemer for så vel nyebegynnerskrivere som skrivere med norsk som andrespråk.

Eksempler på ord med diftong:
hai, kai, pai, vaie, mai, mais, leilighet, thai, svaie, haike, masai
hei, nei, stein, bein, heis, peis, seil, feil, feier, feire, reir, geit, rein, sleip, skeiv, treig, sveise, speil, steike, fleipe, gjeipe, greiner, greier, bleie, bleik, Sveits, pleie, reim, peil, meis, teiteie, veie, seig, feit, beis, keiser, leire, neie
au, mjau, sau, saus, tau, gaupe, staur, haug, maur, flau, dinosaur, staut, graut, knaus, raute
øy, øye, støy, høy, tøy, gøy, røyk, fløyte, bøye, Tøyen, skøyte, sprøyte, sløyfe, søyle, fornøyd, fortøye, løype, søyle, røyskatt, køye, eføy, syltetøy
: joik, troika, koie

Læringsstøtte til vegg

Ordjakt på flere ulike måter

Gå på jakt etter ord med diftonger i leseboka, aviser, blader og bøker.
- Skriv ordene på postit-lapper, løp frem til tavla og heng postit-lappen på riktig dftong-plakat. Hvor mange ord klarer dere?
- Let etter ord med diftonger i aviser og ukeblad. Klipp ut og lim ordene på en felles plakat.
->Diskuter: Hvilke(n) diftong(er) var det lettest å finne ord på? Hvorfor?

Samarbeidslæring: skriv og bytt

Del klassen i 5 grupper. Hver gruppe får utdelt et ark med en diftong skrevet tydelig på. Ved signal fra læreren skriver alle gruppene så mange ord de klarer å finne på. Etter ca. 2 min stopper læreren tiden. Da må gruppa levere plakaten sin videre til neste gruppe. Gruppa leser deretter ordene som forrige gruppe har skrevet, og deretter fyller de på med flere ord. Fortsett slik til alle gruppene har jobbet med alle plakatene.

Linker til oppgaver på internett:

Oppgavehefte til diktatordene
Oppgavehefte til diktatordene sau, fløyte, joik, hai, seil: Ukas ord_diftonger
Oppgavehefte til diktatordene Diktatord_nei-reir-grein-rein-fleip-feier
Musikk: Salamis elefant
Forklaring: Dra-ord og sprett-ord, lang og kort vokal.
Eksempler på ord med dobbeltkonsonant:
alle, bakke, ball, banne, bekk, bille, bjeffe, briller, damm, dobbel, drikke, fille, finn, forfatter, gjennom, glass, grønn, gull, gutt, hake, hette, hikke, hull, hylle, ikke, jogge, kakerlakk, kasse, kjøkken, kopp, klokke, knopp, kropp, lakk, lekke, legge, ligge, lukke, mamma, mann, masse, musikk, opp, papp, pappa, penn, purre, rekke, samme, sekk, skolisser, slutt, sopp, spisse, suppe, svømme, sykkel, takk, telle, tigger, tjukk, topp, tygge, tyggis, tynn, vann, vegg, venn, osv.
Oppgave: Ordjakt på flere ulike måter

Gå på jakt etter ord med dobbeltkonsonant i leseboka, aviser, blader og bøker.
- Let etter ord med dobbeltkonsonant i aviser og ukeblad. Klipp ut og lim ordene på en felles plakat.
- Skriv ordene på postit-lapper, løp frem til tavla og heng postit-lappen på en felles plakat.
- Lag en plakat med påskriften enkeltkonsonant, og en annen med dobbeltkonsonant. Hvilken plakat er det lettest å fylle? Hvorfor?

Oppgave: Tenk og skriv

Eksempel 1:
Læreren forteller: "Det er morgen. Du står ferdig påkledd, klar til å gå på skolen. Se for deg skoleveien din. Hva ser du på veien som har dobbeltkonsonant i seg? Skriv alle ordene du kommer på." Stopp elevene etter ca 5 min. Ha en felles gjennomgang, og skriv en liste på tavla med ord som elevene har funnet.

Eksempel 2:
Læreren forteller: "Skoledagen er ferdig og du skal hjem igjen. Se for deg skoleveien din. Hva ser du på veien som har enkel konsonant i seg? Skriv alle ordene du kommer på". Stopp elevene etter ca 5 min. Ha en felles gjennomgang, og skriv en liste på tavla med ord som elevene har funnet.

Konkurranse: Fluesmekke

Skrives ordet med enkel- eller dobbeltkonsonant? Skriv JA og NEI på tavla. Del klassen i to lag, og gi en fluesmekke til hvert lag. Når læreren sier et ord og spørr om det har dobbeltkonsonant, er det førstemann til å slå på JA eller NEI på tavla. Laget med flest poeng vinner.

Spill: Løko

Disse fire flotte løko-spillene er laget og delt av Inger Ramsfjell. Her får elevene øve på enkel-og dobbeltkonsonant.

Eksempler på minimale parr:
bake - bakke, biler - biller, blek - blekk, damer - dammer, gul - gull, hake - hakke, klase - klasse, kloke - klokke, lese - lesse, luke - lukke, man - mann, mase - masse, reke - rekke, spiker - spikker, spise - spisse, tak - takk, tiger - tigger, osv.

Laget av Kjell Roll Elgsaas.

Formingsoppgave: tegn og skriv

Vis ved tegning at ordet skifter betydning om vi skriver det med enkel-eller dobbeltkonsonant. Skriv en setning under ordet for å sette ordet i en kontekst. I denne pakken får du 28 ulike arbeidsark. Dersom alle i klassen lager en side hver kan det stiftes sammen til en fin klassebok.
Eksempler på sammensatte ord:

bokhylle, revehi, dopapir, etternavn, fiskebåt, fiskekake, fjelltur, flybillett, fotballsko, fremtid, grillspyd, grønnsak, hverdag, hvitveis, håndkrem, julegave, juletre, julenisse, klapperslange, klassetur, knekkebrød, kokebok, kongekrabbe, kortstokk, kosebamse, landskap, lesekonkurranse, luksushotell, motorvei, planteeter, reklamepause, regnehistorie, regnvær, sandkasse, sjørøver, sjørøverskute, sjokoladekake, skiløper, skolegård, skrekkfilm, skrivebok, sommerferie, sommerkjole, sovepose, sparegris, spisebord, støvsuger, sugerør, tannlege, trollord, tyggegummi, tørkepapir, underbukse, vannkopper, vannmelon, vaskemaskin, reisebrev
Linker til oppgaver på internett:

Sammensatte ord skal skrives som ett ord. Det er det andre ordet som er meningsbærende. Det er bare adjektiv som kan stå foran og til et annet ord uten å bli skrevet sammen med det i ett ord. I alle andre tilfeller skal ordene skrives sammen.
Tallord under hundre skal skrives som ett ord. Det heter førtini, men fem tusen og førtini.

Introduksjon til tema

Sammensatte ord på skapdører

Ordjakt

- Gå på jakt etter ord med sammensatte ord i leseboka, aviser, blader og bøker.
- Let etter ord med sammensatte ord i aviser og ukeblad. Klipp ut og lim ordene på en felles plakat.

Lag nye sammensatte ord

- Lek: Alle elevene sitter i en ring. Læreren sier et sammensatt ord, som f.eks. "fjelltur". Deretter skal den som sitter ved siden av si et ord som begynner på den siste stavelsen i det ordet læreren sa, f.eks. "tursko". Nestemann fortsetter ordrekka og sier f.eks: "skotøy". Dersom man ikke klarer å si et nytt ord innen læreren har telt til ti, er man ute av leken.
- Aktivitet: Del ut en mengde lapper og la elevene sette sammen flest mulig ord. Elevene skriver ei liste over ordene de finner i skriveboka.

Linker til oppgaver på internett:

Synonymer er ord som betyr nesten det samme.

Læringsstøtte til vegg

Fordi synonymer er så viktig for ordforrådet vårt, er dette noe vi må jobbe med gjennom hele skoleåret, - gjennom hele skoleløpet. Når jeg introduserer temaet for elevene, bruker jeg ordkortene under som læringsstøtte til vegg. Da er de synonyme ordene godt synlige gjennom hele skoleåret, og det blir lett å ta de frem igjen med jevne mellomrom. Etter hvert som elevene lærer nye tema og nye ord, utvider vi listen.
Ordkortene printes ut, lamineres, klippes ut, og limes opp på veggen med lærertyggis.
Malen kan du laste ned i redigerbar form.

Spill: Memory

Disse ordkortene er gull verdt i arbeidet med synonyme ord, og kan brukes ikke bare til memory - men også til flere andre læringsaktiviteter. Denne fila er redigerbar, slik at du selv kan legge inn ord som passer til akkurat dine elever. Velg gjerne ord fra for eksempel leseleksa eller fra tema dere jobber med. Velg hvor mange kort du ønsker å bruke. Fila inneholder mange ordkort bare for å gjøre jobben enklere for deg, så kan du heller velge ut de som passer best.

Aktivitet: Finn din venn

Bruk kortene fra memory-spillet overfor. La elevene sitte i samling med øynene lukket og hendene fremme. Del ut et kort til hver elev. Sett på musikk, og la alle elevene vandre rundt i klasserommet til musikken stopper. Da skal de finne "vennen" sin; eleven som har et ord som er synonymt med sitt eget. For å gjøre det vanskeligere kan man også si at det ikke er tillatt å snakke sammen, slik at elevene må lese hverandres kort.

Etter hvert som elevene finner "vennen" sin, går de sammen frem til læreren for å vise kortene og få det godkjent. Deretter setter de seg sammen i samling. Når alle elevene har funnet "vennen" sin, kan man avslutte aktiviteten med en felles oppsummering i samling, hvor alle elevene får lese kortene sine.

Aktivitet: Jeg finner synonyme ord

Quiz:
Kryssord

Kryssord er en morsom måte å jobbe med synonyme ord på. På nettsiden Discovery Educations Puzzlemaker kan du enkelt lage kryssord til tema dere jobber med.

Linker til oppgaver på internett:

Homonymer er ord som har flere betydninger.

- Hva kan du både spise og gå på skøyter på? IS
- Hva kan være både et tall og noe som vokser ute i skogen? TRE
- Hva kan oppstå mellom mennesker, men også slikkes fra en pinne? KJÆRLIGHET
- Hva kan være i et hus, men også beskrive et menneske som mister livet sitt? DØR
- Hva er det kristne feirer en gang i året som vi også finner på en bil? JUL/HJUL
- Hva er navnet på en mynt, men også noe som kan være på kongens hode? KRONE
- Hva kan være navnet på en fugl, men også noe du gjør når det er mye snø ute? MÅKE
- Hva kan du gjøre med nevene for å true noen, men også ha som fritidsbolig?

Skrivemaler

Under norsk på hovedmenyen finner du " skrivemaler ", en side der du enkelt kan printe ut skrivemaler som passer til nivået på nettopp dine elever. Et godt tips er å printe ut litt forskjellige maler til å ha liggende klart i klasserommet. Disse skrivemalene kan brukes i alle fag, og i tillegg er de laget i flere forskjellige utgaver og varianter slik at elevene skal føle mestring. Noen elever kan bruke veldig lang tid på å tegne dersom det er store tegneruter, og nesten ikke få tid til å begynne på teksten. Andre elever kan ha betydelige utfordringer knyttet til selve skrivingen, og for disse kan det være fint med en skrivemal med stor tegnerute og mindre plass til tekst.

På temasiden "skrivemaler" kan du enkelt laste ned skrivemaler tilpasset nivået på nettopp dine elever. For å motivere elevene til å skrive er det viktig at alle føler mestring.

Bildefortellinger - skriv om felles opplevelser

Bildefortellinger er enkelt forklart en metode der elevene får skrive små fortellinger med en tredelt fortellerstruktur allerede før de har lært seg å skrive bokstavene. I blogginnlegget "Bildefortelling og oppdagende skriving" (20.10.2019) kan du lese om hvordan man kan jobbe med bildefortelling og oppdagende skriving.
Skrivemal til bildefortellinger kan du laste ned på temasiden " skrivemaler ".

Skriv til bilder

Skriv setninger eller små historier til bilder. Velg bilder fra leseleksa eller fra tema dere jobber med. Anbefaler også nettsiden Activyvillage har bygd opp en samling bestående av over 1000 bilder som egner seg til dette formålet. Her kan alt lastes ned gratis.

Hvem er jeg?

Undervisningsopplegget til denne enkle, men morsomme skriveoppgaven, kan du lese i sin helhet i blogginnlegget: "Hvem er jeg? Ferdige skrivemaler på 1-2-3" (09.02.2020).
Om du vil, kan du også bruke denne oppgaveteksten: Hvem er jeg - med kriterier. Den er lagt ut i redigerbar versjon, slik at du kan skrive inn kriteriene selv.
Denne oppgaven kan fint kombineres med temaet "dyra i skogen" i naturfag. La elevene få velge seg et dyr e.l. og skrive setninger om dyret uten å røpe navnet på dyret de beskriver.
Eks: "Jeg er liten. Jeg er skogens klatremester. Jeg liker å spise nøtter. Hvem er jeg?"
Skrivemalene finner du på temasiden "Skrivemaler".

Jeg - bok

Skriv og fortell om deg selv! Jeg-bok

Brevvenner

Skriv brev til elever på samme trinn som går på en annen skole. Kanskje kan dere treffe hverandre på en utflukt mot slutten av skoleåret?

Jugehistorier

Hva gjorde du i ferien din? Hvilke kjæledyr har du hjemme? Hva skjedde da du reiste til månen? Her er det bare fantasien som setter grenser!

Hva vil du bli når du blir stor?

Skriv og tegn! Dette er en oppgave som det kan være morsomt å ta vare på og dele ut igjen til elevene når de skal gå over til ungdomsskolen.

Faktatekster om dyrene i skogen

Bruk naturfagsboka!

Lag avis

Vis elevene fremsiden på en nettavis og snakk om hva en nyhetssak består av (overskrift, bilde, tekst). La elevene få velge helt selv hva eller hvem de vil skrive om i avisen sin. Det er til og med lov å dikte opp noe som ikke kunne skjedd i virkeligheten! Vis gjerne en nyhetssak som vekker engasjement og interesse blant elevene. Skriv avisene på A4-ark og heng de opp på en plakat i klasserommet eller ute i garderoben.

Hva kan du etter å ha gått ett år i første klasse?

Kopier det linjerte arket tosidig, brett arkene og stift de sammen til et hefte. Tilpass til elevenes nivå ved å lage noen hefter med flere (linjerte) sider: Jeg kan

# data[].attributes.attachment_link.description
Dersom du ønsker å henge det opp på veggen, anbefales det å forstørre det til A3. Jeg bruker også å printe ut et sett som jeg bruker i samling, f.eks. vise en bokstav som elevene skal si bokstavlyden til. Klipp ut bokstavhuset, laminer, og heng det opp på tavla.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I denne serien får du 6 brett med klypekort. Du kan velge mellom bokmål og nynorsk, og små eller store bokstaver. Skriv ut, laminer og klipp ut. Elevene markerer riktig rimord med en klesklype. Lag gjerne en prikk på baksiden av kortet slik at elevene kan sjekke om svaret stemmer.

BOKMÅL NYNORSK

Del ut et kort med rimord til hver elev. Kortene fra rimlottoen (se over) kan også fint brukes til denne aktiviteten, Skru på musikk, og la elevene vandre rundt i klasserommet. Når musikken stopper skal elevene finne ut hvem som har ord som rimer på "sitt" ord. Etter hvert som elevene finner hverandre går de frem til læreren, viser kortene sine og får de godkjent. Elevene setter seg parrvis i samling. Det er fint å avslutte aktiviteten med en felles oppsummering der elevene få vise frem og lese sine rimord, eventuelt også forklare hvorfor ordene rimer.

Eleven legger et utvalg bokstavbrikker utover bordet. Eleven legger for eksempel tre bokstaver med bokstavbrikkene. Hvor mange forskjellige ord kan han/hun lage ved å bytte ut en og en bokstavbrikke? For eksempel: pil - mil - sil - sel - ser. Eleven skriver ordene han/hun velger som en kjede i skriveboka si, for eksempel som en kjede av ord. Aktiviteten kan differensieres ved å tilpasse antallet bokstavbrikker.

Lag enkle dikt med enderim! Dette diktet er laget av 2. klasse: Dikt på rim.

Musikk: Lag egne vers til denne sangen: "Det var ei ku som var sjalu. Er det ikke rart? Er det ikke rart? Det var ei ku som var sjalu. Jeg tro det ikke før jeg får se det! "

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne serien får du 6 brett med klypekort. Du kan velge mellom bokmål og nynorsk, og små eller store bokstaver. Skriv ut, laminer og klipp ut. Elevene markerer riktig rimord med en klesklype. Lag gjerne en prikk på baksiden av kortet slik at elevene kan sjekke om svaret stemmer.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.description
Læringsstøtte til vegg:Sjekkliste for skriving_ De fantastiske fire(Kristine Solheim)Starter:Lag en enkel setning. Du trenger like mange a4-ark som antallet ord i setningen (f.eks. fem). Del opp se...

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les ordene nøye med lesefinger. Sett strek fra ord til riktig bilde. Snu arket og skriv en liste over alle ordene du husker.
Bytt deretter oppgaveark med læringspartner og rett hverandres besvarelse.

2-lydsord

3-lydsord

4-lydsord

5-lydsord

Les ordene nøye med lesefinger. Sett kryss på ordet som passer til bildet.
Diskuter: Hvorfor er det viktig å lese nøye?

2-lydsord

3-lydsord

4-lydsord

5-lydsord

2-lydsord

3-lydsord

4-lydsord

5-lydsord

# data[].attributes.attachment_link.description
Les ordene nøye med lesefinger. Sett strek fra ord til riktig bilde. Snu arket og skriv en liste over alle ordene du husker. Bytt deretter oppgaveark med læringspartner og rett hverandres besvarelse. Les ordene nøye med lesefinger. Sett kryss på ordet som passer til bildet. Diskuter: Hvorfor er det viktig å lese nøye?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ida Heen Aaland har laget fine plakater med ordklassene på undervisningsbloggen sin.

REGEL

Et substantiv er et ord som setter navn på ting. Substantiv kalles derfor også navnord.

Vi skiller mellom to hovedgrupper substantiv:
- fellesnavn (pult, stol, sekk, - ord vi kan sette en-ei elelr et foran)
- egennavn (Oslo, Norge, Sandra, Hussein)

Eksempler på substantiv:

Fellesnavn
- en: dinosaur, slange, pult, kopp, regnbue, følelse, do, ferie, sko, søskenflokk, innsjø, skog, dal
- ei: høne, klokke, sklie, gate, hytte, mor
- et: kontor, hus, sykehus, eple, stabbur, bord, fjell, bilde, frø, eksempel, glass

Egennavn
Europa, Norge, Oslo, Lakkegata, Sandra, Hussein, Rema

Introduksjon til tema
PP_Hva er et substantiv
Ordjakt: Jeg finner substantiv

Tokolonnenotat

Bruk et tokolonnenotat der du skriver en kolonne med ord som er substantiv og en annen kolonne med ord som ikke er substantiv.

Tenk og skriv!

I løpet av en dag ser vi ganske så mye! Skriv ei liste med substantiv som forteller hva du ser i løpet av en dag; fra du åpner øynene dine om morgenen til du legger deg om kvelden. Det kan være både fellesnavn og egennavn. Tid: 5 min.

Spørreleker

- Alias: Beskriv et substantiv uten å bruke selve ordet du beskriver. De andre på gruppa gjetter.
- Lapp i panne: Hvilket substantiv er jeg?

Substantivlek

Del elevene opp i små grupper. Hver gruppe får utdelt et ark med kategorier på substantivene de skal finne. Deretter skal de innen en gitt tid (f.eks. 15 min) finne substantiver innen kategoriene som starter med bokstavene på arket.
Etterpå går man gjennom svarene. De som har svart det samme som andre grupper får 0 poeng. De som har "unike" svar får 3 poeng.

REGEL

Adjektiv beskriver noe eller noen.

Eksempler på adjektiv:

stor, liten, tynn, tjukk, bred, stygg, pen, fantastisk, nydelig, motbydelig, flekkete, prikkete, grønne, gule, gode, ekle, varme, kalde, bleke, velduftende, stinkende, dyktige, ivrige, engasjerte

Musikk: Adjektivsangen

Oppgave: Gjør teksten mer spennende

Adjektivhistorie

Ord som beskriver deg

La en elev i klassen få komme frem. Hvilke adjektiv beskriver de positive egenskapene til denne eleven? La de andre elevene i klassen få komme med forslag. Skriv ei liste på tavla. Dere kan også eventuelt bruke tagul.com eller wordle.net slik at eleven kan få med seg ordene hjem.

Hvem er jeg?

Skriv en liste med adjektiv som beskriver deg. Skriv deretter en tekst der du bruker adjektivene for å fortelle hvem du er. Læreren kan samle inn tekstene og lese de høyt for klassen. La elevene få gjette hvem teksten beskriver. Hvilke adjektiv var det som gjorde at eleven skjønte hvem som ble beskrevet?

Beskriv en person du kjenner godt

Tokolonnenotat

Bruk et tokolonnenotat der du skriver en kolonne med ord som er substantiv og en annen kolonne med ord som ikke er substantiv.

Oppdrag: Let etter adjektiv i leseleksa
Adjektiv_Disse adjektivene fant jeg i leseleksa mi
Beskriv og tegn

Se for deg en person/figur/gjenstand som du skal beskrive for elevene. Bruk adjektiv for å beskrive hvordan personen/figuren/gjenstanden ser ut.
La elevene få tegne etter hvert som du beskriver.
Etterpå får alle elevene holde opp tegningen sin og vise den for klassen.

Rygg mot rygg

La to og to elever jobbe sammen. Hvert parr sitter rygg mot rygg. Den ene eleven beskriver (f.eks. en person eller en gjenstand), og den andre eleven tegner og følger instruksjonene gitt av medeleven. Bytt.

REGEL

Et verb forteller oss hva noen gjør eller hva som skjer.

Eksempler på verb:

løpe, springe, gå, krabbe, hyle, rope, reise, hinke, hoppe, klappe, synge, gaule, drikke, spise, øve, hente, kjøre, handle, plukke, vaske, male, tegne, fotografere, spille, trille, vasse, svømme, gjemme, fly, sove, våkne, klatre

Mim et verb

Mim et verb! De andre gjetter hvilket verb du mimer. Kan gjøres i mindre grupper og i full klasse.

Tenk og skriv

I løpet av en dag gjør vi ganske så mye! Skriv ei liste med verb som forteller hva du gjør i løpet av en dag; fra du åpner øynene dine om morgenen til du legger deg om kvelden.

Tokolonnenotat

Bruk et tokolonnenotat der den ene kolonnen er en liste over verb og den andre kolonnen er en liste over ord som ikke er verb.

Fluesmekke

Skriv ordklassene på tre ark, og heng arkene opp på tavla. Del opp klassen i to lag. Læreren sier et ord, og det laget som slår først på riktig ordklasse får poenget. Vinneren er laget med flest poeng.

En morsom aktivitet

Lag en tabell med fire kolonner. Den første kolonnen inneholder navn på elevene i klassen (må være nummerert). Deretter en kolonne for hver av ordklassene: verb, adjektiv og substantiv (sted).

Elevene skal etter tur velge et verb og si et nummer. Når alle verbene er ferdig fylt inn, går du videre til neste ordklasse.

Avslutt med å lese opp setningene.

Gym: Ordklasse-stafett

Legg lapper med ord fra de tre ordklassene på den ene siden av gymsalen. Det må være like mange ord fra hver ordklasse.

Del elevene opp i tre lag, og gi hvert lag en ordklasse: substantiv/verb/adjektiv.

På signal fra læreren skal elevene løpe en og en over til den andre siden av gymsalen for å hente en lapp som hører til i sin ordklasse. Vinnerlaget er det laget som blir først ferdig med å hente alle lappene sine.

Snøballkrig

Del ut en lapp til hver elev, og be elevene skrive et ord hentet fra f.eks. en tekst dere jobber med.

Legg tre A4-ark utover gulvet i samling, og skriv ordklassene, en ordklasse på hvert ark. Be elevene komme frem med lappen sin.

Deretter får elevene krølle sammen lappen sin og ha "snøballkrig" i ringen. Det gjør de ved å kaste lappen sin på hverandre.

Når læreren gir et stopp-signal skal alle elevene ta en lapp hver. Elevene leser opp ordet på lappen sin, og ved hjelp av de andre elevene i klassen bestemmer vedkommende hvilken ordklasse ordet hører hjemme i. Lagg lappen på arket med ordklassen i midten av ringen.

Postit-lapper

Lag en stor plakat for hver ordklasse. Skriv navnet på ordklassen som overskrift på plakatene. Del klassen opp i grupper, og la hver av gruppene få en bunke med gule post it-lapper som de skal skrive ord på, for så å klistre ordet på riktig plakat.
Neste time kan du følge opp med å vise plakater der du klistrer på kun de post it-lappene som var feil, for så å samtale felles om hvilken ordklasse ordene hører hjemme i.

Hopp i havet

Finn substantiv, adjektiv og verb. Bestem bokstaver selv!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ida Heen Aaland har laget fine plakater med ordklassene på undervisningsbloggen sin. REGEL Et substantiv er et ord som setter navn på ting. Substantiv kalles derfor også navnord.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lag en modell av sola, jorda og månen. La en elev være sola, som står i ro. La en annen elev være jorda, som går i bane rundt sola. La en tredje elev være månen, som går rundt jorda. Denne modellen er et fint utgangspunkt for samtale.
BOKMÅL NYNORSK

Jobb sammen med læringspartner. Bruk bokstavbrikker og prøv å lage nye ord av bokstavene i dagens ord. Hvor mange nye ord klarer dere å lage? Passer fint som stasjonsarbeid.

BOKMÅL

NASAs Solar Dynamics Observatory (SDO) tar ett bilde av solen hvert sekund - hele døgnet. I denne videoen har NASA satt sammen noen av de mest spektakulære bildene: gigantiske skyer som slynges ut i rommet, enorme dansende magnetiske løkker og store solflekker på solens overflate.

SANGEN OM PLANETENE

TEKST: "VERDENSROMMET "

Denne oppgaven er en oppfølger til teksten om verdensrommet. Spørsmålene til teksten "Planetene" går på begrepene minst, størst, like stor, ytterst. Her må også elevene skrive faktasetninger.

TEKST: "PLANETENE "

Syng planetsangen (se youtube-video under) og se på sangen "Solsystemet på norsk" (se youtube-video under) og planetsangen (se tekst under).

Lag morsomme huskeregler:
* Må Vi Jobbe Mye? Ja, Sikkert Ut Neste Påske.
* Mange Ville Jenter Må Jakte på Stjerner Ute i Naturen.

Fargelegg: På google.no finner du mange tegninger av planetene som elevene kan fargelegge.

Oppgave: Hvilken planet er jeg? La elevene få velge seg (minst) en planet som de skal skrive om. Elevene kan gjerne ta utgangspunkt i en naturfagstekst i læreboka. Når alle elevene har skrevet en tekst hver, må alle lærebøker og skrivebøker lukkes. Det er bare eleven som leser opp gåten sin som får ha boka åpen.

Oppgave: Innholdsforståelse_steinplaneter

Nrk: Planeter og avstander

Print ut en mal på rakett fra google. La elevene klippe ut, for så å tegne over på hviit elelr svart kartong. Mal strekene. Foto: Anne Marte N. Sandnes

Finnes det andre levende romvesen i universet?
Forestill deg at du er et romvesen. Hvem er du? Hvor bor du? Hvordan ser du ut?

Lag en modell av sola, jorda og månen. La en elev være sola, som står i ro. La en annen elev være jorda, som går i bane rundt sola. La en tredje elev være månen, som går rundt jorda. Slukk lyset og la eleven som imiterer sola lyse med en lommelykt mot jorda. Denne modellen er et fint utgangspunkt for samtale om hvorfor det er dag og natt.

"Man on the moon"

"Borte vekk i verdensrommet" av Hartberg Flu.

"Oppdrag: verdensrommet" av Christoph Englert.

"Det første barnet på månen" av Bjørn Arild Hansen Ersland.

"Førstemann som pissa på månen" av Endre Lund Eriksen.

"Den lille prinsen!" av Antoine de Saint-Exupery.

"Garmanns hemmelighet".

"Zita i verdensrommet"

SANGEN OM PLANETENE
(Melodi: Alle fugler)
Merkur, Venus, Tellus og Mars, Jupiter og Saturn.
Uranus, Neptun og Pluto er ut
Og alle går i bane
Rundt vår sol som skinner så klart
Ser vi den på himmelen svart
Stor og mektig, vakker og sterk
Den gir lys til alle.

Fin barnesang som presenterer de ulike planetene på en søt, enkel og lettfattelig måte. Populær blant de yngste elevene.

Denne sangen er fin å jobbe med i musikktimene. Passer for alle aldersgrupper.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lag en modell av sola, jorda og månen. La en elev være sola, som står i ro. La en annen elev være jorda, som går i bane rundt sola. La en tredje elev være månen, som går rundt jorda. Denne modellen er et fint utgangspunkt for samtale.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.description
I Norge har vi fire årstider: høst, vinter, vår og sommer. Her er det mye å lære: Hvilke forandringer skjer i naturen rundt oss? Hva gjør insekter, fugler og dyr under hver av årstidene? Hva har år...

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aktivitet til samling:
En elev kommer frem og legger seg ned på gulvet. På forhånd må du ha klipt opp en haug små lapper. Elevene rekker opp hånda og kommer med forslag til kroppsord som de kan. Læreren skriver ordet raskt ned på en lapp, deretter kommer eleven som foreslo ordet frem for så å plassere ordet på riktig sted. Ordet legges ved siden av på gulvet. Fortsett slik til du ser at du må avslutte. Ta bilde av eleven med lappene, print ut og heng opp på veggen. Ta vare på lappene med ord på.
Neste time kan du starte opp med å ta frem en elev, ta kroppsord-lappene i en pose eller boks, og la en og en elev få komme frem, trekke en lapp, lese ordet høyt, for deretter å legge den på riktig plass. Når alle lappene er trekt kan dere se om dere klarer å finne enda flere ord.
(Anne Marte N. Sandnes)

The body_opplegg til gym og engelsk (må lamineres)
Del klassen opp i grupper på 4-5 elever. Du trenger et sett med laminerte ordkort til hver gruppe. Det kan derfor være en fordel å skrive ut ordkortene i ulike farger.
En elev på hvert lag legger seg ned på gulvet på rygg med utstrekte armer og bein. På den andre siden av rommet legger du ordkortene til hvert lag, gjerne i rokkeringer. Når stafetten starter løper en etter en over til den andre siden og henter et ordkort fra rokkeringen tilbake til laget sitt, leser ordet høyt, og finner ut hvor på kroppen det skal være. Legg ordkortet ved siden av riktig kroppsdel.
(Jeg har ikke funnet på et navn til denne stafetten, så foreløpig heter den bare stafett..).

Vil du bruke denne aktiviteten i klasserommet, kan elevene gå sammen i grupper. En elev på hver gruppe legger seg ned på gulvet, og de andre bytter på å lese ordet høyt, for så å finne ut hvilken kroppsdel ordet passer sammen med.

Sang - engelsk:
Head, shoulders, knees and toes (med mange bevegelser!)

Andre sanger:
- Hode, skulder, kne og tå
- Hode, skulder, mage, lår, rompa går

Hvorfor har vi skjelett i kroppen? Hva vil skje dersom vi tar bort skjelettet fra kroppen? Hva er oppgaven til skjelettet? Hvorfor trenger vi bøyelige ledd? Hva vil det si å ta røntgen?

Naturfag.no: Lag en sprellemann
https://www.naturfag.no/forsok/vis.html?tid=641490&within_tid=641483
Her er en fin oppgave fra naturfag.no der elevene skal lime arket på et svart ark, klippe ut de ulike delene av skjelettet, ta hull med hullmaskin i hver del og feste delene med en splittbinders.
PS: Her kan du også printe ut bilde av et menneskeskjelett med navn på de ulike delene av skjelettet.

Kunst og håndverk: Lag et skjelett av q-tips
Se ideer på google: google
Newton: Line undersøker skjelettet (ca 2 min):
https://www.youtube.com/watch?v=FyvK5b5xKx8
Zygote Body: https://www.zygotebody.com/
Ved å trykke på venstre side og dra pila nedover, får du se hvordan kroppen ser ut innvendig.

KROPPEN: SANSENE

Se

Øynene er de sanseorganene som du ser med. Øynene dine kan se mange former og farger, og at ting beveger seg. Hjernen din lager bilder av signalene den får fra øynene. Derfor kan du kjenne igjen mennesker og vite hva forskjellige ting er. En optiker kan hjelpe oss dersom vi ser dårlig. Å være blind betyr at man ikke kan se.
Hvilken farge har øynene dine?

Hvordan ser øyet ut på innsiden? Se bilder av øyets anatomi på google.

Videoklipp:
NRK Skole: Line ser på øynene
NrK Skole: Fargebling tilværelse
NrK Skole: Hvordan fungerer øynene?
NrK Skole: En optisk illusjon

Program:
Nrk: Sånn er jeg, og sånn er det (tema: å være svaksynt)

Uteskole/skriveoppgave: Snakk om synssansen i samling. Del ut ark og blyant til hvert læringsparr. Gå ut i skolegården og skriv ei liste over alt dere kan se i løpet av en avtalt tid, f.eks. 15 min. Vel inne i klasserommet igjen kan dere ha samling der læringspartnerne får lese opp noen av tingene de så ute. Deretter får hvert læringsparr et arbeidsark (f.eks. Skriveoppgave_MAL1_overskrift_tegning_tekst) der de skal skrive en tekst sammen med utgangspunkt i ordene på lista og fortelle hva de så. Finn en passende overskrift og lag en tegning av skolegården.
(Anne Marte N. Sandnes)

Aktivitet: La en elev i klassen få bind for øynene. Eleven kommer inn i klasserommet, og de andre elevene i klassen veileder eleven slik at han/hun kan finne plassen sin. (Anne Marte N. Sandnes)

Aktivitet: Gå sammen to og to. La en av elevene binde et sjal eller lignende for øynene mens den andre fører eleven rundt i skolegården. Deretter bytter de.
Lag gjerne en hinderløype som de skal føre hverandre gjennom. Bruk tau!

Synssimulator: Synssimulator på sansetap.no

Synsbedrag: Vis eksempler på synsbedrag: se bilder på google.com

Lek: Sette halen på grisen

Høre

Ørene dine er helt utrolige! De lar deg høre all verdens forskjellige lyder. Du kan høre vennene dine prate og spille musikk, og du kan høre høye tordenbrak og lav hvisking.
Hvilke lyder liker du å høre? Hvilke lyder liker du ikke å høre?

På den interaktive siden www.amplifon.co.uk/interactive-ear kan du vise hvordan øret ser ut innvendig.

Hørselssimulator på sansetap.no.

NRK Super: Den magiske kroppen_øret-hørsel-lyd (14 min).

Videoer på NRK Skole.

Film: Null sus - Briskeby kompetansesenter (ca. 25 min)

Lek:Forberedelser: En voksen finner frem mange ting som kan lage lyd. Bruk fantasien og lag lyder med ulik vanskelighetsgrad. Ting som kan brukes: ballong, kam+matpapir, saks+papir, fyrstikkeske, gummifigurer som piper, to glass+vann, borrelås, treklosser, sprettball, instrumenter m.m. Det blir mest spennende om den som lager lydene, ikke er synlig for de andre, men står bak et forheng eller en hylle, for eksempel. Alle kan gjette på hvilken lyd de hører. Virker det vanskelig, kan dere bestemme om deltakerne skal få se de ulike gjenstandene først.

Føle

Huden som dekker kroppen din, er full av sanseceller. De sender beskjeder til hjernen om alt som kommer borti kroppen din. Når du tar på noe, føler du om det er hardt eller mykt, varmt eller kaldt, vått eller tørt.

Aktivitet:
Ta med noen ting i en pose. La en elev få bind på øynene for så å bruke hendene til å føle med for å finne ut hvilken ting det er.

Smake

Tunga har tusenvis av "knotter". Inni hver knott er det bitte små smaksløker som finner ut om maten smaker søtt som kake, salt som potetgull, surt som sitron eller bittert som eddik.

Vi kan bare skille mellom fem ulike smaker: søtt, surt, salt, bittert og umami. Når vi likevel opplever mange flere smaker, er grunnen kombinerte sanseimpulser fra både lukt- og smakssansen. Dette er også forklaringen på hvorfor maten smaker mindre når vi er forkjølet. Når vi spiser er det også allment antatt at synsinntrykk spiller inn, slik at måltider ikke sjelden blir en totalopplevelse. (wikipedia.no)

Lukte

Det er bitte små mengder av "duftende" stoffer i luften rundt deg. Du kan ikke se dem, men nesen din kan kjenne dem. Når du puster inn, treffer duftstoffene luktecellene som sitter helt øverst i nesen. Luktecellene sender beskjed videre til hjernen.

Hunder har en veldig god luktesans. Hundens luktesans er omtrent en million ganger bedre enn menneskets. Hunder bruker luktesansen til mange flere oppgaver enn vi mennesker gjør. Den er viktig ved jakt, for å finne, for å gjenkjenne, for å kommunisere og for smaken hos hunder. (wikipedia.no)

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktivitet til samling: En elev kommer frem og legger seg ned på gulvet. På forhånd må du ha klipt opp en haug små lapper. Elevene rekker opp hånda og kommer med forslag til kroppsord som de kan. Læreren skriver ordet raskt ned på en lapp, deretter kommer eleven som foreslo ordet frem for så å plassere ordet på riktig sted.

# data[].attributes.body
Husk bok Hogne Moe

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi mennesker har fem sanser: syn, hørsel, lukt, smak og følesans. Disse sansene bruker vi for å utforske verden rundt oss. Sansene er et "vindu" mot resten av verden.

Det er mange måter å introdusere temaet sanser på, men min favoritt på 1. trinn er denne:
1) Aktivere forkunnskaper: Hve vet dere om sansene? Hvilke sanser har vi?
2) Et vindu mot verden: Har vi mennesker vindu? Har vi vindu i klasserommet? Åpne opp vinduet på vidt gap og se ut - lytt - føl med hendene i lufta. På hvilken måte kan vi si at for oss mennesker er sansene et "vindu" mot resten av verden? Diskuter!

Video/NRK: Kråkeklubben ser på sansene
Sang: Du har to øyne
Videosnutter/NRK Skole: Se diverse videosnutter på nrkskole.no
Artikkel/forskning.no: Hva skjer med tankene våre hvis vi mister sansene?

Øynene er det sanseorganet som du ser med. Øynene dine kan se mange former og farger, og at ting beveger seg

Øynene er de sanseorganene som du ser med. Øynene dine kan se mange former og farger, og at ting beveger seg. Hjernen din lager bilder av signalene den får fra øynene. Derfor kan du kjenne igjen mennesker og vite hva forskjellige ting er. En optiker kan hjelpe oss dersom vi ser dårlig. Å være blind betyr at man ikke kan se.
Hvilken farge har øynene dine?

Hvordan ser øyet ut på innsiden? Se bilder av øyets anatomi på google.

Videoklipp:
NRK Skole: Line ser på øynene
NrK Skole: Fargebling tilværelse
NrK Skole: Hvordan fungerer øynene?
NrK Skole: En optisk illusjon

Program:
Nrk: Sånn er jeg, og sånn er det (tema: å være svaksynt)

Uteskole/skriveoppgave: Snakk om synssansen i samling. Del ut ark og blyant til hvert læringsparr. Gå ut i skolegården og skriv ei liste over alt dere kan se i løpet av en avtalt tid, f.eks. 15 min. Vel inne i klasserommet igjen kan dere ha samling der læringspartnerne får lese opp noen av tingene de så ute. Deretter får hvert læringsparr et arbeidsark (f.eks. Skriveoppgave_MAL1_overskrift_tegning_tekst) der de skal skrive en tekst sammen med utgangspunkt i ordene på lista og fortelle hva de så. Finn en passende overskrift og lag en tegning av skolegården.

Aktivitet: La en elev i klassen få bind for øynene. Eleven kommer inn i klasserommet, og de andre elevene i klassen veileder eleven slik at han/hun kan finne plassen sin.

Aktivitet: Gå sammen to og to. La en av elevene binde et sjal eller lignende for øynene mens den andre fører eleven rundt i skolegården. Deretter bytter de.
Lag gjerne en hinderløype som de skal føre hverandre gjennom. Bruk tau!

Synssimulator: Synssimulator på sansetap.no

Synsbedrag: Vis eksempler på synsbedrag: se bilder på google.com

Lek: Sette halen på grisen

Ørene dine er helt utrolige! De lar deg høre all verdens forskjellige lyder. Du kan høre vennene dine prate og spille musikk, og du kan høre høye tordenbrak og lav hvisking.
Hvilke lyder liker du å høre? Hvilke lyder liker du ikke å høre?

På den interaktive siden www.amplifon.co.uk/interactive-ear kan du vise hvordan øret ser ut innvendig.

Hørselssimulator på sansetap.no.

NRK Super: Den magiske kroppen_øret-hørsel-lyd (14 min).

Videoer på NRK Skole.

Film: Null sus - Briskeby kompetansesenter (ca. 25 min)

Lek: Forberedelser: En voksen finner frem mange ting som kan lage lyd. Bruk fantasien og lag lyder med ulik vanskelighetsgrad. Ting som kan brukes: ballong, kam+matpapir, saks+papir, fyrstikkeske, gummifigurer som piper, to glass+vann, borrelås, treklosser, sprettball, instrumenter m.m. Det blir mest spennende om den som lager lydene, ikke er synlig for de andre, men står bak et forheng eller en hylle, for eksempel. Alle kan gjette på hvilken lyd de hører. Virker det vanskelig, kan dere bestemme om deltakerne skal få se de ulike gjenstandene først.

Tunga har tusenvis av "knotter". Inni hver knott er det bitte små smaksløker som finner ut om maten smaker søtt som kake, salt som potetgull, surt som sitron eller bittert som eddik.

Vi kan bare skille mellom fem ulike smaker: søtt, surt, salt, bittert og umami. Når vi likevel opplever mange flere smaker, er grunnen kombinerte sanseimpulser fra både lukt- og smakssansen. Dette er også forklaringen på hvorfor maten smaker mindre når vi er forkjølet. Når vi spiser er det også allment antatt at synsinntrykk spiller inn, slik at måltider ikke sjelden blir en totalopplevelse. (wikipedia.no)

Det er bitte små mengder av "duftende" stoffer i luften rundt deg. Du kan ikke se dem, men nesen din kan kjenne dem. Når du puster inn, treffer duftstoffene luktecellene som sitter helt øverst i nesen. Luktecellene sender beskjed videre til hjernen.

Hunder har en veldig god luktesans. Hundens luktesans er omtrent en million ganger bedre enn menneskets. Hunder bruker luktesansen til mange flere oppgaver enn vi mennesker gjør. Den er viktig ved jakt, for å finne, for å gjenkjenne, for å kommunisere og for smaken hos hunder. (wikipedia.no)

Huden som dekker kroppen din, er full av sanseceller. De sender beskjeder til hjernen om alt som kommer borti kroppen din. Når du tar på noe, føler du om det er hardt eller mykt, varmt eller kaldt, vått eller tørt.

Aktivitet:
Ta med noen ting i en pose. La en elev få bind på øynene for så å bruke hendene til å føle med for å finne ut hvilken ting det er.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi mennesker har fem sanser: syn, hørsel, lukt, smak og følesans. Disse sansene bruker vi for å utforske verden rundt oss. Sansene er et "vindu" mot resten av verden. Det er mange måter å introdusere temaet sanser på, men min favoritt på 1. trinn er denne: 1) Aktivere forkunnskaper: Hve vet dere om sansene?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette trenger du:

5 eller flere glass

Vann

En trepinne, f.eks. en blyant

Dette gjør du:

Sett glassene ved siden av hverandre og fyll de med ulike mengder vann.

Slå glasskantene med en blyant. Hvilke glass lager høyest lyd, det med mest vann? Det med minst vann? Eller de midt imellom?

Klarer du å lage en melodi med lydene du lager?

Del elevene inn i to lag som skal konkurrere mot hverandre. Det kan også være mer enn to lag, dersom dere er mange.

Foran hvert lag står det ei stor bøtte fylt med vann (10 liter).

10-20 meter foran stafett-lagene står det et bord med et litermål til hvert lag. Det er en fordel dersom litermålet er av klar plast, slik at det vises hvor mye vann det inneholder. Oppi hvert litermål skal det være noe som kan flyte, som f.eks. en bordtennisball.

Stafetten går ut på at en deltaker fra hvert lag fyller hendene med vann (de fleste klarer 10-20 ml). Deretter løper de fram til litermålet, der de heller vannet oppi, før de løper tilbake igjen til laget sitt. Da er det nestemann sin tur.

Vinneren er det laget som først får ballen til å flyte ut av litermålet.
Utstyr: vannpistoler
Leketips: krever fint og varmt vær!
Velg en dag der alle som ønsker kan ta med vannpistol på skolen!
Det er lurt å ha ekstra vannpistoler tilgjengelig til de som eventuelt ikke har med hjemmeifra.
Kan også være en aktivitet som klassen kan få til premie etter å ha jobbet godt.

Passer best til siste time en dag det er skikkelig fint og varmt vær.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette trenger du: 5 eller flere glass Vann En trepinne, f.eks. en blyant Dette gjør du: Sett glassene ved siden av hverandre og fyll de med ulike mengder vann. Slå glasskantene med en blyant. Hvilke glass lager høyest lyd, det med mest vann? Det med minst vann? Eller de midt imellom?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ombruk eller gjenbruk betyr at ting som er overflødige eller unødvendige brukes på nytt i stedet for å kastes. I de senere årene har bruktbutikker og interessen for brukte ting hatt en kraftig økning. Det er godt nytt for miljøet! Når vi reparerer istedenfor å kjøpe nytt, eller tar i bruk et gammel møbel istedenfor å kjøpe nytt, sparer vi miljøet for bruk av energi, uttak av naturressurser og reduserer utslipp både i produksjon og transport. I tillegg kan det være en fin opplevelse å finne en skatt på et loppemarked, en bruktbutikk eller på farfars loft. Gjenbruk er en av hovedprioriteringene i den nasjonale avfallspolitikken.

Kildesortering vil si at avfallet sorteres i ulike kategorier etter hvert som det oppstår. Hensikten er å oppnå størst mulig grad av gjenvinning.

Gjenvinning betyr at ting plukkes fra hverandre til råvarer og settes sammen igjen til et nytt produkt. For eksempel kan en melkekartong bli til en ny melkekartong, og et yoghurtbeger kan bli til en kleshenger. Avfallet vi kaster er viktige råvarer i produksjonen av nye produkter.

LOOP Miljøskole
Tilbyr undervisningsopplegg om kildesortering og gjenvinning for alle alderstrinn. Opplegget er variert og består av hefter, tegneserier, musikk, film, spill, en teaterforestilling og oppgaver. De tilbyr også gratis undervisningsmateriell til barnehager og ulike trinn i skolen.

Avfallssymboler
Her kan du laste ned alle avfallssymbolene.
Videosnutter på LOOP Miljøskole Kildesortering hjemme hos deg
Avfallssymbolene
Print ut avfallssymbolene. Ta med ulike typer søppel og sorter sammen med elevene i klasserommet.

Lag papir
Se på NRK/ Forskerfarikken og lag papir.
Lag plakat med klassens miljøtips
LOOP Miljøskole - spill
Båndet: Hjelp Skotten å kildesortere tingene på båndet i riktig dunk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ombruk eller gjenbruk betyr at ting som er overflødige eller unødvendige brukes på nytt i stedet for å kastes. I de senere årene har bruktbutikker og interessen for brukte ting hatt en kraftig økning. Det er godt nytt for miljøet!

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nettsider
Fargelegg dinosaurer:
* På www.nhm.uio.no finner du dinofarg; en serie dinosaurtegninger i PDF-format som egner seg godt for fargelegging. Hvert dyr er navngitt og inneholder en kort faktatekst som forteller noe om leveforhold og om hvor og når det levde.
* På nettsiden www.first-school.ws finner du flere dinosaurtegninger som elevene kan fargelegge.

Lag et dinosaurlandskap:
* Plastelina:
Form dinosaurer med plastelin. Finn ting i naturen som dere kan bruke til å lage landskap med.
* Maleoppgave:
Mal et landskap på et hvitt ark. Klipp ut og fargelegg en dinosaur som limes på bakgrunnen.

Lag Tyrannosaurus rex i full størrelse:
Bruk kritt og tegn dinosauren på asfalten slik at elevene får se hvor stor den var.

Lag dinosaurfossil:
Lag et fossil! Alt dere trenger er trolldeig og en dinosaurfigur.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nettsider Fargelegg dinosaurer: * På www.nhm.uio.no finner du dinofarg; en serie dinosaurtegninger i PDF-format som egner seg godt for fargelegging. Hvert dyr er navngitt og inneholder en kort faktatekst som forteller noe om leveforhold og om hvor og når det levde. * På nettsiden www.first-school.ws finner du flere dinosaurtegninger som elevene kan fargelegge.

# data[].attributes.body
Gå inn og velg hva du vil ha

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Havet og kysten tilføres store mengder menneskeskapt avfall. Hvert år havner over 8 millioner tonn plastsøppel i verdenshavene. Gjenstander av plast, gummi og andre lite nedbrytbare materialer kan bli værende i miljøet i hundrevis av år og skade dyr og mennesker.
Marin forsøpling er et enormt problem for livet i havet. Forsøplingen fører til at rundt 1 million sjøfugl, 100 000 marine pattedyr og et ukjent antall dyr og fisk blir skadet eller drept av marint avfall hvert år. Vi vet ikke med sikkerhet hvor mye søppel som befinner seg i norske havområder, men det hersker ingen tvil om at marin forsøpling er et omfattende miljøproblem i Norge.
Hvor kommer søppelet fra?
Marin forsøpling omfatter både avfall i strandsonen og havet. Det kan være alt fra plastflasker, sigarettsneiper og Q-tips, til isopor, tau og fiskegarn.
Hvor blir avfallet av?
Avfallet vi ser i strandsonen er bare en liten del av den totale mengden.
Ca. ligger i strandsonen. Omtrent synker til bunns og blir liggende på havbunnen.

Deler av avfallet i havet kan bli ført med strømmene ned til dype kløfter på havbunnen hvor det samles opp og blir liggende i hundrevis av år. I dypet hvor det er mørkt, kaldt og lite oksygen går nedbrytningsprosessen enda saktere enn i havoverflaten. Vi vet lite om hvilken påvirkning dette har på dyrelivet og økosystemene på havbunnen.
Konsekvenser
Forsøpling av havet får store konsekvenser. Marin forsøpling reduserer opplevelsesverdien av kysten og er negativt for friluftsliv og turisme. Fiskere plages med skader på fiskeredskap og avfall i garnene. Skip får skader, og mindre båter kan i verste fall havarere ved kollisjoner med avfall i sjøen eller tau som setter seg fast i båtpropeller.

Et stort antall fugler, fisk og dyr dør hvert år som en følge av skader fra marint avfall.
Både fugler, fisk og dyr kan få i seg avfallet fordi de tror det er mat. Slikt avfall har ingen næringsverdi, og kan føre til kvelning, fordøyelsesproblemer, falsk metthetsfølelse, indre skader og føre til forgiftning.

Fiskeredskaper som garn og tau kan forsvinne på sjøen ved et uhell. Fisk kan bli fanget i garn i mer enn sju år etter at garnene har gått tapt. Dette fenomenet kalles "ghost fishing" eller "spøkelsesfiske". Redskapene kan også skade andre dyr som fugler, seler og delfiner ved at de vikler seg inn og blir sittende fast, i søken etter mat.

Heller ikke på land slipper dyrene unna. På Svalbard omkommer reinsdyr etter å ha satt seg fast i rester av trål, nøter og garn som er skylt opp på stranda.
Farlig plast
Det meste av søppelmengden i havet består av plast. Plast har lang nedbrytningstid og kan bli værende i naturen svært lenge. Engangsbleien kan bli værende i naturen i 400-500 år.

Plast kan inneholde farlige stoffer. Dyr som får i seg plast med slike farlige stoffer, kan ta opp miljøgiftene i kroppen. Andre dyr som spiser dyret, vil også få stoffene i seg, slik at miljøgiftene spres videre i næringskjedene.
Hva kan du gjøre?

Ikke kast avfall ute i naturen, på gaten eller i toalettet. Sigarettsneiper som stumpes på gaten, får en tur gjennom avløpet, og kan smette gjennom renseanleggene og ende opp på havet.

Ikke kast avfall ned i toalettet. Bomullspinner er dessverre et vanlig funn på strender i Norge.

Dersom det blir storm og uvær kan mange gjenstander blåse bort, eller skylles ut på havet og ende opp som marin forsøpling. Derfor vil det være lurt å sikre løse gjenstander på forhånd.

Kjøp miljøvennlige produkter som er merket med svanemerket.

Bli med på ryddedager eller arranger en selv! I 2015 deltok nesten 20 000 personer i "Holde Norge Rents Strandryddekampanje". Da ble 855 strender ryddet. Alle som ønsker kan melde seg på, eller rydde på egen hånd.

# data[].attributes.attachment_link.description
Havet og kysten tilføres store mengder menneskeskapt avfall. Hvert år havner over 8 millioner tonn plastsøppel i verdenshavene. Gjenstander av plast, gummi og andre lite nedbrytbare materialer kan bli værende i miljøet i hundrevis av år og skade dyr og mennesker. Marin forsøpling er et enormt problem for livet i havet.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.description
Viktige spørsmål til temaet Hva er følelser?Hvorfor er følelser viktig?Hvilke følelser vet dere om? Aktiviteter TRYLL:Utstyr: hatt, tryllestav (er ikke nødvendig!) Trylleren sier:"Jeg tr...

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Afrika

Afrika er den nest største verdensdelen på jorda.

Det største landet i Afrika er Algerie.

Mange i Norge reiser på ferie til Egypt. Der kan man se pyramider.

Det høyeste fjellet i Afrika er Kilimanjaro. Det er 5 896 meter høyt.

Afrika har vært rammet av mange kriger.

I Afrika er det stor fattigdom. Mange barn får ikke gå på skole. De får ikke mat, selv om de er sultne.

I Afrika blir det produsert mye kaffe, kakao og bomull.

I Afrika er det funnet fossiler av mennesker som levde for nesten 7 millioner år siden.

Asia

Asia er den største verdensdelen. Asia er omtrent 150 ganger større enn Norge.

Asia er også den mest folkerike verdensdelen. I Asia bor det mer enn 4 milliarder mennesker.

Kina er det største og mest folkerike landet i Asia.

Noen andre land i Asia er India, Pakistan, Japan, Tyrkia, Thailand, Syria, Israel, Palestina.

I Asia blir det dyrket mye ris.

Mange klær og sko som vi kan kjøpe i butikkene er laget i Asia.

Alle de store verdensreligionene kommer fra Asia.

Europa

Norge er et land i Europa.

Eksempler på andre land i Europa er Sverige, Danmark, Finland, Island, England, Tyskland, Frankrike, Italia, Spania.

Europa har nesten 700 millioner innbyggere.

Russland er det største og mest folkerike landet i Europa.

Amerika

Vi deler opp Amerika i Sør-Amerika og Nord-Amerika.

Canada er det største landet i Nord-Amerika.

Brasil er det største landet i Sør-Amerika.

Oseania

Oseania er den minste av verdensdelene på jorda.

I Oseania er det mange øyer.

Australia er det største landet i Oseania. I Australia kan man se kenguruer, krokodiller og farlige slanger.

Antarktis

Antarktis er den kaldeste av alle verdensdelene på jorda.

I Antarktis er det mye is og snø.
I Antarktis er det så kaldt at menneskene ikke kan bo der.

Forstørr kartet du finner i GEO Bildearkiv til A3-format.
Klipp ut navn på alle verdensdelene i oppgaven og lim på riktig plass på kartet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Afrika er den nest største verdensdelen på jorda. Det største landet i Afrika er Algerie. Mange i Norge reiser på ferie til Egypt. Der kan man se pyramider. Det høyeste fjellet i Afrika er Kilimanjaro. Det er 5 896 meter høyt. Afrika har vært rammet av mange kriger.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På den interaktive siden http://steinalder.org/flashsite.htm kan du lese fakta om steinalderen og se på bilder.

På Raudeberg skole kan du finne mye nyttig stoff om steinalderen.

På NRK Skoles side om Steinalderen finner du klipp fra NRKs TV- og radioarkiv som handler om temaet.

På google.com finner du mange bilder fra steinalderen som kan brukes i powerpointer.

Lag kokegrop! På matprat.no og kmspeider.no kan du lese hvordan man går fram.

Artikkel: Ötzi - ismannen fra steinalderen

19. september 1991: Et tysk ektepar på fjelltur i Alpene oppdager et lik som stikker opp av isen. Er det en savnet fjellvandrer? Et offer for en forbrytelse? Eller kan det være noe helt annet? Les om funnet av Ötzi, ismannen som levde for 5 200 år siden.

Her kan du se bilder av helleristninger i Norge.

Nettutstilling: Fruen fra havet

På Regnbuen 2 finner du oppgaver som elevene kan jobbe med på pc. Passer til 2. klasse.

Les boka "Steinalderen" skrevet av Ida Kristin Hanevold:
Utforsk/forestill deg hvordan det var å være barn i steinalderen. Bruk sangen "Barn i steinalderen":

Barn i steinalderen - youtube, se ovenfor

Steinaldervisa av Inger Hagerup med melodi av Finn Kalvik.

Faktabøker:

Min første bok om Steinalderen av Cecilia Lindstrøm og Kåre Vigestad
Denne boka handler om menneskene som levde i Norden i steinalderen. Vi får blant annet vite hvordan de bodde og skaffet seg mat, hva de spiste og hvordan de kledde seg. Det fortelles også litt om hva de trodde på. Boka viser til virkelige utgravninger og funn, og forteller hvordan disse funnene har gitt oss mer kunnskap om steinalderen. Boka er gitt ut i serien Faktaløve, og den passer for elever på små- og mellomtrinnet.

Det navnløse landet i nord av Jon Ewo
Dette er den første boka i en serie, og den forteller om steinalderen, bronsealderen og jernalderen. Kapitlene om steinalderen er delt inn i eldre og yngre steinalder. Du kan blant annet lese om hvor steinaldermenneskene bodde, hva de spiste, og om hvilket verktøy de hadde. Boka passer best for elever på mellom- og ungdomstrinnet.

Steinalderen av Ole Røsholdt
Det har bodd mennesker i Norge i mer enn 10 000 år. Hvem var de første som kom hit? Hvordan klarte de å livnære seg i det kalde nord? Bodde de i hus som oss? Hva slags mat spiste de? Hvordan klarte de å fange hvaler? Disse, og mange flere spørsmål, får du svar på i denne boka. Den forteller om steinaderfolkets liv i Norge, fra de første reinjegerne streifet omkring til mennesene hadde fått husdyr og begynte å dyrke jorden. Boka passer best for mellom- og ungdomstrinnet.
Du kan lesehele boka på hjemmesidene til Nasjonalbiblioteket.

Ismannen av Shelley Tanaka
En dag for mer enn 5 000 år siden var en mann på vandring i fjellene. Plutselig ble han overrasket av et fryktelig uvær. Mannen frøs, og han var trett og sulten. Han fant ly for været bak en stein, og la seg for å hvile. Der sovnet han - og frøs ihjel. Kroppen hans tørket inn og frøs fast i isen og snøen. Flere tusen år senere, i 1991, smeltet isen rundt mannen, og mannen ble undersøkt av arkeologer. De trodde ikke sine egne øyne da de skjønte at dette var en mann fra steinalderen. I denne boka kan du lese histroein om den eldste, best bevarte menneskekroppen som noen gang er funnet. Det fortelles om hvordan livet til steinaldermannen kan ha vært, og om utgravingen og undersøkelsene av mannen. Bka passer for elever på mellom- og ungdmstrinnet.
Du kan lesehele boka på hjemmesidene til Nasjonalbiblioteket.

Bli med til steinalderen av Charlotte Hurdman
Den første perioden i menneskets historie kaller vi steinalderen. Folk brukte stein til å lage redskaper og verktøy, og disse tingene er fortsatt bevart. I denne boka kan du lese om hvordan steinalderfolket levde og bodde, om jakt og fiske, og kunst og håndverk og om krig og våpen. Bka forteller ikke spesielt om steinalderfolk fra Norden, men presenterer steinalderfolk fra hele verden. Bok passer for elever på mellom- og ungdomstrinnet.

Bilde i berg: helleristningar i Norge av Olav Norheim
For mange tusen år siden, begynte folk her i landet å lage bilder i berg. De laget helleristninger med bilder av store og små dyr, fugl og fisk, båter og hjul. Vi deler helleristningene inn i to: Veideristninger og jordbruksristninger. Veideristningene er de eldste bildene, og de fleste veiderstningene er fra steinalderen. I denne boka kan du lese om helleristninger som ble laget i stein- og bronsealderen.
Du kan lesehele boka på hjemmesidene til Nasjonalbiblioteket.

# data[].attributes.attachment_link.description
På den interaktive siden http://steinalder.org/flashsite.htm kan du lese fakta om steinalderen og se på bilder. På Raudeberg skole kan du finne mye nyttig stoff om steinalderen. På NRK Skoles side om Steinalderen finner du klipp fra NRKs TV- og radioarkiv som handler om temaet.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.description
Introduksjon til temaet: Animasjonsfilm på ndla.no: Vikingtiden mellomtrinn Animert film om vikinglandsby: UDK Midgard Film: Hverdagsliv i vikingtida Vikingskipene gamlenaboar.uib.no Forming: La el...

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Youtube: En mobbehistorie (Læringsmiljøsenteret)
Les mer om hvordan filmen kan brukes på http://laringsmiljosenteret.uis.no.

Rollespill:
Lag et rollespill der dere viser eksempler på mobbing. Bruk alle voksne dere har tilgjengelig.

Lærer Bjørndals metode:
Diskuter med utgangspunkt i tekstenLærer Bjørndals metode i BT.

Et oppgjør mot mobbing:
I et innlegg på facebook tok Villemo Hatland (14) et oppgjør mot mobbing. Les hele innleggether.

Artikler:
Les artikler rundt temaet mobbing påwww.ung.no.

Sosiale historier

Youtube:Video laget av en sjetteklasse som ble vist på foreldremøte:

"Stopp! Ikke mobb!"
Torstein, MGP Junior: "Svikter aldri igjen"

Betydning av ordene: La elevene beskrive med egne ord hva rett og galt betyr. Skriv "rett" og "galt" på tavla og be elevene tenke på hva det betyr.
Lag en liste på tavla med alle forslagene. Etter hvert forslag får de andre elevene i klassen si om de er enige eller uenige. Det er viktig at de begrunner påstanden sin.

Ta stilling til påstander:
I forkant av timen må du ha laget en liste over påstander som elevene må ta stilling til. Elevene tar stilling til påstanden ved å gå til den ene eller til den andre siden av klasserommet. Bestem før dere starter til hvilken side de må gå for å vise at de er enig, og til hvilken side de må gå for å vise at de er uenig.
Eks:Det er alltid galt å lyge.
Hvor mange må mene at det er riktig for at det skal være greit?
Fortsett med "Hva om...?"
Gjør det at noen andre forandrer mening? Dette åpner for mange gode diskusjoner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Youtube: En mobbehistorie (Læringsmiljøsenteret) Les mer om hvordan filmen kan brukes på http://laringsmiljosenteret.uis.no. Rollespill: Lag et rollespill der dere viser eksempler på mobbing. Bruk alle voksne dere har tilgjengelig. Lærer Bjørndals metode: Diskuter med utgangspunkt i tekstenLærer Bjørndals metode i BT. Et oppgjør mot mobbing: I et innlegg på facebook tok Villemo Hatland (14) et oppgjør mot mobbing.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Påske er sammen med julen den mest sentrale av de kristne høytidene. Kristne feirer påsken til minne om Jesu Kristi siste nattverd, lidelse, død og oppstandelse. På denne siden kan du blant annet lese om historien bak den kristne påskefeiringen, om hvilke aktiviteter man kan gjøre i klasserommet, og sanger; både med og uten religiøst innhold.
I Det Nye testamentet feirer Jesus og disiplene påske sammen som alle andre jøder. Jesus feirer sin siste påske i Jerusalem. Der spiser han påskelammet sammen med disiplene sine før han blir henrettet. Selve oppstandelsen står det ikke noe om i Det Nye Testamentet, men vi leser at det har skjedd og om den betydningen det fikk for Jesu tilhengere.

På Salaby er fortellinger fra Det Nye Testamentet lest inn. Her kan du blant annet høre på fortellingene om hva som skjedde de ulike dagene i påsken, følge med på teksten og se på bilder.

Gul er den viktigste folkelige påskefargen her i Norge og i resten av Nord-Europa. Gul er solens farge og lenge før vi begynte å feire Jesu død og oppstandelse feiret vi solfester rundt påsketider. Vi pynter til påske med gule servietter, gule lys, gule påskeliljer, gule tulipaner og gule påskekyllinger.

Lilla: Lilla er botens farge og brukes av kirken i påsken til og med påskeaften. Lilla symboliserer bot og troens frukter. Gjennom å tro på Jesus kan du leve med visshet om at dine synder blir tilgitt. Lilla brukes under fasten forut påsken og på skjærtorsdag og langfredag.

Hvit: Hvit er kirkens festfarge. Det er gledens farge som symboliserer nettopp glede, renhet og det hellige. Hvitt brukes på første påskedag.

Grønn: Grønn er også en av påskens farger i hjemmene. Grønn symboliserer liv og vekst.

Påskehistorien

Påskeevangeliet:
Jesus blir korsfestet og står opp igjen

Bibelhistorier - Jesus og påsken

Skriv din egen påskekrim

Her er skrivemaler til fremside, presentasjon av personene i historien, samt tre skrivesider med ulik layout. Print så mange sider dere trenger slik at elevene selv får velge hvilken layout de ønsker. Oppbevar Oppbevar de ferdige sidene i ei plastmappe underveis i arbeidet. Når hele historien er ferdig skrevet, stiftes alle arkene sammen til ei bok.

Påskekrim - legg inn spor i teksten

Bruk den første malen til å planlegge fortellingen og legge inn spor i teksten. Kopier opp MAL 1 og MAL 2 slik at elevene får velge hvilke skriveark de ønsker å bruke.

Skriv en felles liste med ord elevene forbinder med påske. Deretter fyller elevene ord fra lista inn på sitt eget bingobrett. Etter hvert som elevene er ferdig med å fylle ut ordene, kan de fargelegge bokstavene og bildene mens de venter på at alle skal bli klare.

Når dere starter spillet, velger læreren et ord fra lista, og akkurat som i alias blir ordet forklart, bare uten å bruke selve ordet som en del av forklaringen. Førstemann som har tre på rad roper "bingo". Deretter er det første mann til å få fullt brett.

Gult er kult!
Men gul er også en påskefarge. Gå på jakt etter gule ting i hjemmet!
Lag klippe-ord-dikt, ta et bilde av alt og send inn til læreren. Læreren kan lage en stor collage og sende hjem til alle i klassen før påske.
Takk til Monica Andreassen for deling av bilde og tips.

Kast en terning og gjør øvelsen som passer til det du fikk. Kast minst 10 ganger eller til du har gjort alle øvelsene.
Utfordring:
Kast flere terninger samtidig. Klarer du å bli et hoppende egg? Eller hva med en skigående påskelilje?
Denne oppgaven er laget og delt av Ragnhild Lillehagen By.

Lag påskekort

På google finner du et stort utvalg påsketegninger som elevene kan fargelegge. Disse gjør seg fint på påskekort. På nettsiden www.fargelegg.no finner du også tegninger som elevene kan fargelegge. Du kan også bruke disse påskekortene laget av Laura bedet til inspirasjon:

Øysteins blyant: "P for påskekanin"

Øysteins blyant:
"Påskehare som hopper ut av et påskeegg"
fargelegg.no - påske
Fargeleggingsoppgaver

Påskehefte

På nettsiden www.activityvillage.co.uk/easter finner du arbeidsark på engelsk som kan printes ut gratis. Oppgavene passer for de yngste elevene og kan fint være en del av et påskehefte.

Pinterest er en gullgruve av ideer til hva man kan gjøre. Absolutt verdt en titt!

Easter craft: Egg surprise

Andre tips:

Så karse i melkekartonger.

Lag påskekort av gul kartong. Kopier opp små tegninger som elevene kan fargelegge og lime på til pynt.

Klipp ut en påskehare i gul papp og mal pynt på.

Lag påskeegg av gips. Mal eggene og heng de opp i vinduet. Se bilde på www.designmom.com.

Påskeverksted 1. klasse: Se hva elevene i 1. klasse på Eik skole laget her!

Dine hender er fulle av blomster

Deg være ære

Påskemorgen slukker sorgen

Tekst og lydklipp: http://www.barnesanger.com/paskemorgen-slukker-sorgen-sangtekst/

Andre passende sanger med religiøst innhold:

Kyllingen - Alf Prøysen

En liten kylling i egget lå
En liten kylling i egget lå, Undrende stod den og gløttet på
alt det den ute i verden så.
Solen den varmet og skinte på Hvor bor du lille kylling?
I et egg.
Hvordan kom du ut av skallet?
Gjennom eggets vegg.
Hva heter så din mamma?
Hønen Rut.
Hva heter så din pappa?
Hanen Knut. Hva gjør du hele dagen?
Tuller mest.
Hva heter så den venn du liker best?
Han heter lille fjærdusk og er fin.
Jeg er så glad i beste vennen min.
marken og fugler og blomster små.
Pip - pip -, den sa, jeg er så glad,
trangt det var i egget,
men her er det bra.
den banket og banket og banket på.
Her er det trangt jeg vil ut å gå,
pep den og ynket seg der den lå.
Hakke-hakke-hakk.
Egget det SPRAKK,
og en liten kylling ut av egget det stakk.
(Melodi: "Tre søte barn")

En liten kylling

(Melodi: "Lite ekorn")

Hvor bor du lille kylling

(Melodi: Hvor bor du lille rotte)

Andre passende sanger med ikke-religiøst innhold:

# data[].attributes.attachment_link.description
Påske er sammen med julen den mest sentrale av de kristne høytidene. Kristne feirer påsken til minne om Jesu Kristi siste nattverd, lidelse, død og oppstandelse. På denne siden kan du blant annet lese om historien bak den kristne påskefeiringen, om hvilke aktiviteter man kan gjøre i klasserommet, og sanger; både med og uten religiøst innhold.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eksempler:

Samefolket: urfolk, flagg, same, minoritet
Sápmi (det området som bebos av samer og som tradisjonelt har vært samisk bosetningsområde)

Historie: aktivist, politiker, metodistkirke, landsmøte, Trondheim, rettigheter, fornorsking, assimilasjon, landsmøte, jordbruk, Sametinget

Språk: samisk - i Norge har vi tre samiske språk: nordsamisk, Lulesamisk og sørsamisk.

Religion: naturreligion - sjamanisme

Musikk: joik (den eldste og mest kjente musikkstilen), runebomme

Kultur: kofte, duoji, samiske eventyr, fortellertradisjon (eventyr, fortellinger, sagn, myter)

Natur: vidder, elv, fjell, reinsdyr, reinsdyrkalv, reindrift (mest før i tiden), 8 årstider, (snøscooter), ryper/rypefangst, dyr, fugler, fisk, bål, lavvo

6. februar er samenes nasjonaldag.
Den feires til minne om det første samiske landsmøtet som fant sted i Trondheim, 1917.

Dette landsmøtet ble starten på et arbeid på tvers av landegrensene for å bedre samenes rettigheter.

Wikimedia commons (CC BY-SA 3.0)

Det var den samiske kvinnen Elsa Laula Renberg (1877-1931)som tok initiativ til landsmøtet i 1917.
Møtet fant sted i Metodistkirken i Trondheim og samlet ca. 150 deltagere.

Dette var første gang at samer fra Norge og Sverige var samlet for å snakke om rettighetene sine.

Samemøtet 1917 i Metodistkirken, Trondheim. Bak ved prekestolen sees fra venstre Ellen Lie, Elsa Laula Renberg og pastor Trygve Wahlström. Wikimedia commons (CC BY-SA 3.0)

Her diskuterte de blant annet at samiske barn burde få undervisning på skolen på samisk. De snakket om reindrift, stemmerett, og at det måtte bli slutt på diskriminering av samer.

Landsmøtet fikk stor betydning for samenes påvirkningskraft, og varte tre dager fra 6. februar. Derfor ble 6. februar valgt til dagen som markerer samenes nasjonaldag.

Samenes nasjonaldag ble feiret for første gang i 1993. Den er felles for alle samer i Norge, Sverige, Finland og Russland. I Norge er samenes nasjonaldag en offisiell flaggdag.

🤗Video V/Redd barna: Hvorfor feirer vi samenes nasjonaldag?

🤗 Video/Sametinget: Animasjonsfilm om samenes nasjonaldag

På 1980-tallet var det en konkurranse i regi av Nordisk sameråd for å komme frem til et flagg som skulle være felles for alle samer.

Til denne konkurransen kom det inn 74 forslag. Det var forslaget til kunstneren Astrid Båhl fra Skibotn i Troms som gikk av med seieren.

Da Astrid Båhl utformet flagget var hun inspirert av Anders Fjellner sitt dikt. I diktet beskriver han samene som solens sønner og døtre.

I 1986 ble flagget godkjent.

Det samiske flagget er rødt, blått, grønt og gult. Fargene kommer fra den samiske drakten.

Hver farge har sin egen betydning. Rød står for varme og kjærlighet. Grønn står for natur. Gul er solen, og blå står for vann.

I tillegg symboliserer de fire fargene også at samene lever i fire land: Norge, Sverige, Finland og Russland. Det samiske flagget er felles for alle samer, uansett hvilket land de bor i.

Også sirkelen i flagget har sin egen betydning. Den røde halvsirkelen viser til sola, den blå halvsirkelen månen. Sirkelen betyr også samhold.

🤗Tekst m/spørsmål om det samiske flagget: Salaby

🤗Uteskole: Lag det samiske flagget ute med maling på snø.

🤗Fargelegg det samiske flagget

Fargelegg det samiske flagget eller form det med silkepapir! Flagget kan printes ut fra Ovttas.

Foto: Anne Marte N. Sandnes/Undervisningsmetoder

🤗Les om hva Astrid Båhl tenkte da hun tegnet utkastet sitt Trestammersmøte.

Det samiske flagget ble godkjent i Åre i Sverige i 1986. På den samme samekonferansen ble også "Sámi soga lávlla" / "Samefolkets sang", skrevet av Isak Saba, valgt til nasjonalsang. Melodien er komponert av Arne Sørli.

Samefolkets sang ble først publisert i den samiske avisen "Sagai Muittalægje" i 1906.

Teksten beskriver den nordnorske naturen der samene tradisjonelt bor: vidda, havet, elvene, vinden og bølgene. Om den vinteren med stjernehimmel, nordlys og gryntende rein, og sommeren med sol, blinkende vann, fugler og folk ute i elvebåtene sine.

Den siste delen av teksten handler om samisk historie, og all den undertrykking og urett som samene har blitt utsatt for. Betingelsen for å overleve som folk, er at språket bevares. Sangen avsluttes med en apell om å stå imot de som fortsatt vil undertrykke samene. Husk forfedrenes ord; Sameland for samene.

Vi kan si at Norge har to nasjonalsanger: "Ja, vi elsker" og "Samefolkets sang".

🤗Diskuter: Hvorfor var det viktig for samene å ha sin egen nasjonalsang?

🤗Undervisningsopplegg:
Syng "Samefolkets sang" til videoen ovenfor. Snakk om hva teksten betyr.
Hvilke ord i teksten forteller om landskapet i Sápmi?
Hvilke bokstaver er like på nordsamisk og norsk? Hvilke bokstaver er ulike?
Hvorfor var det viktig for samene å ha sin egen nasjonalsang? Hvorfor kan vi si at vi har to nasjonalsanger i Norge?
Les "Visst du at .. " om Isak Saba.
Klipp og lim teksten i riktig rekkefølge.

Tekst og noter på "Samefolkets sang": Trestammersmøte. På Gaavnoes er teksten oversatt til sørsamisk. Alle de 5 versene oversatt til bokmål finner du på NRK Sápmi. Alle de fem versene oversatt til nynorsk finner du på Allkunne.

🤗Les historien bak "Samefolkets sang": ifinnmark.no.

Selv om samene har et eget språk og en egen kultur, har de ikke et eget land. Samene bor spredt over området som de selv kaller Sápmi, eller Sameland. Det er deler av Norge, Sverige, Finland og Russland. Det samiske språket følger altså ikke landegrensene.

Samisk tilhører den finsk-ugriske grenen av de uralske språkene. Det betyr at samisk er i slekt med finsk, estisk og ungarsk. Det snakkes samiske språk i deler av Norge, Sverige, Finland og Russland.

Det er 10 ulike samiske språk: sørsamisk, umesamisk, pitesaymisk, lulesamisk, nordsamisk, enaresamisk, skoltesamisk, akkalasamisk, kildinsamisk og tersamisk.

Samiske språkområder, Store norske leksikon(CC BY-SA 3.0)

I dag er alle samiske språk enten truet, alvorlig truet eller eller nesten utdødde.

De mest brukte samiske språkene i Norge i dag er nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.

Nordsamisk er det største samiske språket. Nordsamisk snakkes hovedsakelig i Finmark og Troms. Nordsamisk brukes av omtrent 90% av de samisktalende samene.

Lulesamisk blir brukt i Nordland og deler av Sverige.

Sørsamisk blir brukt i Nordland, Trøndelag og Hedmark.

I Sápmi i dag er det ca. 50 000 samer. Omtrent halvparten av alle samene bor i Norge. Av disse kan ca. 30% snakke et samisk språk. Omtrent 15% bruker et samisk språk som skriftspråk.

Alle samer i Norge har rett til å lære samisk på skolen.

🤗Diskuter: Hvorfor er det viktig at alle samiske barn har rett til å lære samisk på skolen?

🤗Lær å uttale bokstavene i det samiske alfabetet: Logas

🤗Lær det samiske alfabetet!

🤗Lær å telle til 10!

🤗Lær å fortelle hva du heter og spørre hva den andre heter på samisk!
Gå rundt i klasserommet og hils på hverandre.

🤗Lær ord på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk: Bildetema

Samene har en rik fortellertradisjon.

Stallo er en kjent figur i samiske eventyr og sagn. Stallo er et slags troll i menneskeskikkelse, bare enda større, sterkere og slemmere.

Her er noen eksempler som kan brukes til lesestund med samiske eventyr og sagn:

🤗Fortellinger, sagn og myter - samleside: Nordlige folk

🤗"Om Stallú": NRK

🤗På Youtube kan du lytte til opplesingen av folkeeventyret "Stalo og Kauras".

🤗På YoutubeMusic kan du lytte til "Eventyr fra Nordlyslandet" lest av Stine Fagertun. Hun samler på eventyr. Noen har hun laget selv, andre har hun laget selv.

🤗Boka "Spor i ord" av June Sommer Strask er et utvalg av samiske skapelsessagn. Skapelsessagn er våre eldste sagn. Hvordan ble det samiske folket til? Hvordan ble villreinen skapt? Se forfatteren lese boka i denne videoinnspillingen produsert av Trøndelag fylkesbibliotek: Se videoen her.

Duodji er er den nordsamiske betegnelsen på samenes tradisjonelle håndverk og husflid. På lulesamisk sier de duodje, og på sørsamisk duedtie.

Duodji/duodje/duedtie bærer preg av samenes kultur og historie. Samene var opprinnelig et jakt-og fangstfolk. De tok godt vare på naturen, og laget klærne og ting de trengte selv. Siden de før i tiden gjerne bodde i gammer og telt, trengte de ikke så mange ting. Naturen kunne være hard. Derfor var det viktig at det de laget var av god kvalitet. Det sørget de for ved å utnytte materialene sine naturlige egenskaper best mulig.

Materialene hentet de fra naturen rundt seg. De brukte materialer som skinn, bein, horn, pels, ull, tre, rotteger og never.

Noen produkter er særegne for samene. Eksempler på dette er storkniven, nahppi (melkekopp for rein), pulker, ski, båter, lassoring av horn, garn av rotteger og skinndrakter.

Nordsamisk nahppi skåret av Ole Triumf. Foto Norsk Folkemuseum.
(Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0)

For mange samer i dag er duodji/duodje/duedtie fremdeles en viktig del av hverdagen.

🤗Tekst m/spørsmål om samisk håndverk: Salaby

🤗Diskuter: Hva kan vi lære av tradisjonell samisk husflid og håndverk med tanke på bærekraftig utvikling?

🤗Se mange ulike eksempler på duodji/duodje/duedtie-produkter: Google-duodji

🤗Lag en utstilling med duodji/duodje/duedtie-produkter!
Lag en utstilling i klassen/på trinnet/felles på skolen. Vis frem hva dere har laget.

Joik er samenes tradisjonelle folkemusikk. Det er en form for sang som samene bruker for å fortelle om noe eller beskrive noe.

Det er ganske vanlig at en same har sin egen joik. Den beskriver hvordan personen er. Derfor er det viktig at joiken lages av noen som kjenner personen godt, kanskje noen i familien. Og når joiken blir fremført, sier man ikke at man joiker om personen, men at man joiker personen.

En same vil ikke være opphavsmann til sin egen joik. Dette er fordi joiken tilhører den personen den er tilegnet. Derfor er skaperne av personjoikene som regel anonyme.

En joik kan bestå av korte tekster, eller ingen tekst i det hele tatt. Ord er ikke nødvendig. Joiken kan uttrykkes med melodi, bevegelser, rytmer og andre uttrykk.

En joik er ikke delt inn i vers, slik som er vanlig for sanger. En joikemelodi kjennetegnes av at den går i sirkel. Derfor blir det sagt at joiken varer evig. Den tar egentlig aldri slutt.

Vi har ulike typer joik. Vi skiller mellom person,- dyre,- og naturjoiker.

Ofte er joiken dedikert til et menneske, et dyr eller et landskap. Nesten alt kan ha en egen joik. Fortellende joiker brukes til å fortelle historier. Personifiserte joiker maner frem minnet om en person, et dyr eller et sted.

Før i tiden var også joiken en viktig del av samene sin naturreligion. De kristne misjonærene så på joiken som hedenskap og trolldomskunst. Joiken var syndig. Dette førte til at det ble forbudt å bruke både joiken og runebommen.

Under fornorskningsperioden ble joiken knyttet til samisk identitet. Joiken ble derfor noe som mange ønsket å kvitte seg med. Dette førte til at joiken forsvant fra mange områder.

I de siste årene har derimot joiken blitt en stadig viktigere del av den samiske kulturen. Både joik og moderne samisk musikk blir presentert på konserter og musikkarrangement. Joiken har fått en renessanse.

Den mest kjente joiken i Norge er nok "Samiid ædnan". Den ble fremført av Mathias Hætta og Sverre Kjelsberg, og ble vinnerlåta i Melodi Grand Prix i 1980. Fremdeles, den dag i dag, er denne joiken kjent.

Visste du forresten at før i tiden ble joik brukt til flørting?

Her er noen andre eksempler på joiker:

Stjernekamp 2018: Ella Marie Hætta Isaksen - Maze

Jon Henrik: Daniels Jojk

Mari Boine: Vuoi Vuoi Mu

Samisk folkemusikk: "Ancient forces"

Joiken fra Ante-filmen

🤗Undervisningsopplegg om joik (laget av musikklærer Mia Staurset Finjarn):

🤗Tekst m/spørsmål om samisk musikk: Salaby

🤗Lytt til "Samiid ædnan" (se ovenfor) og joik sammen på refrenget.

🤗Les om de ulike typene joik og lytt på eksemplene på Nordlige folk.

🤗Se klipp (selve fremføringen) på en episode fra programmet Muitte mu-NRK. Diskuter:
Hvilken type joik fremførte deltageren? Hvorfor kan det være vanskelig å lære seg å joike?
Kan alle samer joike? Hvorfor/hvorfor ikke?

SlinCraze: Suhtadit

SlinCraze: Amma

Biru Baby: Baby, I was made to fight

The Blacksheeps: Oro Jaska Beana

🤗Les mer om SlinCraze: Salaby

🤗Dans BlimE!-dansen på samisk! NRK

🤗Hør på samiske og kvenske salmer: NRKs salmemaraton

"Bjørnen sover" - "Guovža oađđá"

"Bæ bæ lille lam"

"Per Olsen hadde en bondegård"

Lytt til samiske barnesanger:

Gielem nastedh:
"Min første bok" : "Voestes gærja"

🤗Last ned "Sanghefte - snakk samisk med barnet" fra Sametinget. Her finner du barnesanger på samisk med tekst.

🤗Se og hør på de kjente barnesangene med samisk tekst. Lær å synge "Blinke lille stjerne" (se øverst, videoen er tekstet, evt bruk teksten fra heftet med barnesanger ovenfor). Er det noen som kan sangen på et annet språk? Lim teksten inn i skriveboka. Lag en tegning til mens dere hører på samiske barnesanger (se "Min første bok" ovenfor).

Åtte årstider

Reindrift

Foto: Anne Marte N. Sandnes/Undervisningsmetoder

I 1. episode sesong 4 får vi se hva som skjer når Finn Arve prøver å fange en ekte kjøre-rein. (20 min)

I "Bli med heim", i 2. episode i sesong 4 møter vi familien til Elle Kaja. De jobber med rein og må reise mye. Nå skal hun være med på fjellet for første gang.

"I denne serien på åtte programmer blir vi med familien Eira fra Kautokeino gjennom forskjellige faser, der flytting av rein, kalving, merking og slakting foregår."

🤗Skrivesenteret: Fagtekst om reinsdyr

🤗Uteskole: Sett opp lavvo.

🤗Uteskole: Kast lasso.

🤗Mat og helse: Egen side om smakfulle reinsdyrretter på MatPrat

Samene hadde en naturreligion. De trodde at dyr, mennesker og resten av naturen var tett knyttet sammen. Blant annet bjørnen hadde spesielle krefter, trodde de.

Samene trodde også på mange guder og ånder i naturen. Noen få personer, noaider, kunne snakke med åndene. De brukte runebommen for å snakke med åndene. Noaiden kunne gjøre folk friske hvis de var syke.

Seidien eller det hellige sted, er det området man søker til når en trenger hjelp og trøst. Før i tiden tilba mange samer de høyere makter og ofret ved seidiene. Man påkalte også de høyere makter hvis uår og sykdom rammet dem.

Runebomme

En runebomme er en tradisjonell samisk tromme. Den består av en ramme av tre som det er spent skinn over, vanligvis av rein. På skinnet er det ofte malt figurer fra samisk religion.

I dag blir runebommen brukt som musikkinstrument. Før i tiden ble den brukt til å spå med og til å ta viktige avgjørelser. Noaidene kunne bruke runebomme for å utføre "sjelereiser". Det var et ritual der noaiden gikk inn i en transe. I transen kunne noaiden reise med sin ånd til andre steder og verdener.

De kristne misjonærene mente at runebommen var syndig og djevelsk. På 1600-tallet risikerte samene å bli brent som hekser hvis de ble tatt i å bruke runebomme. Dette førte til at mange runebommer ble ødelagt.

I Norge i dag er det kun få igjen av de gamle runebommene. Runebommen er ikke lenger forbudt. Mange kjente samiske artister bruker runebomme som musikkinstrument.

🤗Tekst m/spørsmål om religion: Salaby

🤗Lag runebomme! Print ut bilde av en runebomme fra google. Legg over matpapir og kopier mønsteret og runebommen over på et ark i typiske samiske farger (rød, gul, grønn, blå).
Takk til lærere og elever på Moan skole for deling av de flotte runebommene de har laget.

Manaid-tv er samisk barnetv og går på Nrk Super. I forbindelse med samenes nasjonaldag kan det være spennende å se en episode av samisk barne-tv.

Nrk/youtube: Hvis jeg var deg

I "Bli med heim", i 2. episode i sesong 4 møter vi familien til Elle Kaja. De jobber med rein og må reise mye. Nå skal hun være med på fjellet for første gang.

Sørsamisk barnedramaserie som består av 10 episoder på 10 minutter.
Hjemme hos Sööfe snakker de mye sørsamisk, men i hverdagen tenker ikke Sööfe så mye over sin samiske herkomst. Men når morfaren dør, finner Sööfe en venninne som lærer henne mer om morsarven. Skrivesenteret har laget oppgaver til. De finner du her.

I 1. episode sesong 4 får vi se hva som skjer når Finn Arve prøver å fange en ekte kjøre-rein. (20 min)

"I denne serien på åtte programmer blir vi med familien Eira fra Kautokeino gjennom forskjellige faser, der flytting av rein, kalving, merking og slakting foregår."

Nrk: Den stille kampen (Tillatt for alle)
"Den stille kampen" er en norsk dokumentarserie om samenes situasjon på nordkalotten. Den første sesongen har seks episoder: 1) Skam og stolthet, 2) Samisk oppblomstring, 3) Urfolk i en ny tid, 4) Kampen for språket, 5) Retten til jorda, 6) Makt og avmakt. Hver episode varer i ca. 30 minutt.

Denne fortellingen foregår i et samisk mytologisk landskap. Den handler om en jente som leter etter kjæresten sin, som er død. Saiva er en kortfilm og varer i 8 min.

"Elle Marja, 14, er en reindriftssamisk jente. Hun blir utsatt for rasisme på 1930-tallet, og rase-biologiske undersøkelser på kostskole. Hun begynner å drømme om et annet liv. For å oppnå dette, må hun bli en annen, og bryte alle bånd med sin familie og kultur.."

Kautokeino-opprøret (Aldersgrense 12 år)

"I århundrer har de forblåste viddene lengst nord i Nord-Norge vært bebodd av samefolket og reinsdyrene deres. Men moderne tider er i ferd med å innta den avsides landsbyen Kautokeino, som styres av den velstående og brutale handelsmannen Ruth. En av de samiske gruppene, ledet av den unge kvinnen Elen, nekter å betale en urettferdig gjeld til Ruth. Uten rettssak sørger Ruth for å fengsle de fleste i Elens gruppe, og hun blir alene om å ta vare på reinsdyrene. Uten livsgrunnlag har ikke Elen og gruppen noe annet valg enn å gå imot Ruths krav. Dette fører til en av de mest dramatiske hendelser i nordnorsk historie."

Veiviseren (Aldersgrense 12 år)

"Norsk drama fra 1987. Legenden om unggutten Aigins kamp for å redde seg selv og sitt folk fra de hensynsløse tsjudene hadde gått i arv i Finnmark i nær 1000 år. Å lage en film på samisk ble først sett på som urealistisk, men regissøren Nils Gaup lyktes over all forventning."

Samer.se - Infosiden til Sametinget i Sverige

Gaavnoes - Sørsamisk digitalt/Trøndelag fylkesbibliotek

Ovttas.no - Samiske læringsressurser på nett

Samiske veivisere - Studenter fra Samisk høgskole i Kautokeino som reiser rundt på skoler i hele landet og forteller om samisk hverdagsliv, språk og kultur. Besøk av veivisere er gratis for skolene.
Bestill besøk her.

Sametinget ligger i Karasjok. Det ble åpnet i 1989.

Sametinget er det samiske folket sitt folkevalgte parlament i Norge. Sametinget jobber for samenes rettigheter, samisk kultur, språk og samfunn.

Sametingsvalget holdes hvert fjerde år på samme dagen som stortingsvalget.

Utforsk samisk kultur og Sametinget i Karasjok på en interaktiv og morsom måte! Info om spillet kan du lese på Skogliv.

6. februar er samenes nasjonaldag. Dagen blir også kalt samefolkets dag. Denne dagen blir feiret i alle land der det bor samer.

Dette er en stor festdag!

For å gratulere noen med samefolkets dag sier man: "Vuorbbe biejvijn!" (lulesamisk), "Læhkoeh biejjine!" (sørsamisk) og "Lihkku beivviin!" (nordsamisk).

Samer fra hele landet møtes til fest. Og du trenger ikke være same for å feire. Akkurat som på 17.mai er alle velkommen til å være med på feiringen.

Samenes nasjonaldag er en feiring av samisk kultur. Den er viktig for samholdet, men den er også viktig for at alle skal få lære mer om samer.

Selve feiringen kan minne om 17. mai. De pynter seg med festklær, kofte, og synger den samiske nasjonalsangen. Mange heiser det samiske flagget. Mange koser seg med samisk mat. Men samene går ikke i tog og roper "hurra". Til underholdning kan det være joiker, samiske sanger, teaterforestillinger og konserter.

Flickr (CC BY-SA 3.0)

Samedrakta

Akkurat som med bunaden kan vi se på kofta hvor personen kommer fra. Det kan man se på båndene. De er nederst på kofta, på kragen og ermene.

På samenes nasjonaldag er det mange som bruker kofte. På nordsamisk heter den gákti.

Samene bruker kofta både til fest og til hverdags. Derfor er det vanlig at en same har flere kofter. Noen kan være pyntet, andre ikke så pyntet. Kofta er som oftest laget av ullstoff, men også silke, fløyel og dongeri kan brukes.

Samenes tradisjonelle sko

Samene har også en spesiell type sko. De kalles komager. Fremme på tåa har de en tupp som stikker opp. Komagene er laget av kuskinn eller kobbeskinn. Siden komagene tåler vann, brukes de om våren, sommeren og høsten.

Samiske vintersko kalles skaller. De er laget av skinn fra rein. Skallene er veldig myke og varme.

Samisk mat

Bidos er samefolkets tradisjonelle festmat. Den lages av blant annet reinsdyrkjøtt, potet, gulrot og løk.

Gahkko er brødet som tradisjonelt serveres til samenes nasjonalrett, bidos.

🤗Diskuter: Hvorfor er det viktig at vi markerer samenes nasjonaldag på skolen?

🤗Se samiske kofter i musikkvideo: NRK

🤗Tekst m/spørsmål om det samiske klær: Salaby

Samiske veivisere er samiske ungdommer som reiser rundt i Norge og holder foredrag om samer, først og fremst på videregående skoler. De har også en veldig fin nettside der man blant annet kan utforske det samiske, lese om kofta, studere kart over Sápmi og tidslinje.

NDLA: Identitet og levesett i Sápmi

Vet søringene så lite? 4 myter om samer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eksempler: Samefolket: urfolk, flagg, same, minoritetSápmi (det området som bebos av samer og som tradisjonelt har vært samisk bosetningsområde) Historie: aktivist, politiker, metodistkirke, landsmøte, Trondheim, rettigheter, fornorsking, assimilasjon, landsmøte, jordbruk, Sametinget Språk: samisk - i Norge har vi tre samiske språk: nordsamisk, Lulesamisk og sørsamisk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvert år feires FN-dagen den 24. oktober verden over. FN-dagen skal rette oppmerksomheten mot FN sine mål og hva FN har oppnådd. Helt siden 1948 har dagen

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om kvelden, på selveste halloween, går du og vennene dine ut for å se på spøkelseshuset i skogen. Hva er det egentlig som skjuler seg der?
Dere er så spente, og skynder dere alt dere kan. Hvem kommer først?

Les blogginnlegget om spillet, historien bak og hvordan du kan lage ditt eget spill her: www.undervisningsmetoder.wordpress.com.

Sjangerlære - fortellinger
Gå på fanen norsk - norsk skriftlig - sjangerlære - fortellinger, eller rett og slett trykk på lenken over. Her ser du et eksempel på hvordan en kan skrive enkle fortellinger ved å bruke post it-lapper.

Ord for ord - Gyldendals norskbloggI denne øvelsen skal elevene skrive en kort fortelling ved å kombinere ulike ordkort. Rammene rundt oppgaven gjør at skriveøvelsen kan fungere som en god igangsetter for å få elevene i gang med skrivingen. Til de yngste kan du bruke denne Halloween-grøss med ordbank som har en ordbank med litt lettere ord.

Skriveramme_grøsserfortelling (Rita Elin Holst)
Skriv en ordentlig grøsserfortelling! Skriverammen gjør det lettere å komme i gang og få en struktur i historien.

Spøkelseshistorie - GAN Aschehoug
Kopier spøkelset opp i et større format til hver enkelt elev og la dem skrive spøkelseshistorier rett på spøkelset. Kopier opp fl ere spøkelser til hver elev og fest sidene sammen til en liten bok som elevene kan skrive en lengre historie i.

Halloween - brettspill

Regnestykker med halloweenbilder: gratisskole.dk

Dracula:
Dette er først og fremst en bli kjent-lek. Alle deltakerne står i ring. Midt i ringen står dracula. Den som er dracula lager en skummel grimase i ansiktet og står med armene rett ut foran seg. Når dracula har funnet seg et offer, går hun/han mot offeret sitt. Offeret må se seg rundt etter en hjelper, en av de andre i ringen.
Dersom en av de andre i ringen treffer blikket til dracula og sier navnet til den som dracula går mot, er vedkommende befridd. Da må dracula tilbake midt i ringen og finne seg et nytt offer.
Dersom ingen klarer å befri vedkommende, blir han/hun tatt av dracula og må bytte plass. Fo rå gjøre leken vanskeligere kan en ha flere som er dracula samtidig.
Invitasjon til halloweenfest Diplom maler - google
Evt. avtal på forhånd i klassen hva dere ønsker å dele ut diplom for. Be noen av eleene lage diplomet hjemme. Laminer diplomene før de deles ut.

Bruk skjelett-mal fra google (eventuelt søk på "make skeleton"). Klipp ut skjelettet og lim det sammen på svart bakgrunn.

Bruk rammen i GAN Aschehoug sitt halloweenhefte og tegn et minne fra halloweenfesten.

Bruk GAN Aschehoug sitt halloweenhefte og lag en skikkelig skummel maske.

Bruk rammen i GAN Aschehoug sitt halloweenhefte og lag en flaggermus.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om kvelden, på selveste halloween, går du og vennene dine ut for å se på spøkelseshuset i skogen. Hva er det egentlig som skjuler seg der?Dere er så spente, og skynder dere alt dere kan. Hvem kommer først? Les blogginnlegget om spillet, historien bak og hvordan du kan lage ditt eget spill her: www.undervisningsmetoder.wordpress.com.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Luciadagen er den hellige Lucias minnedag, 13. desember. Lucia led ifølge legenden martyrdøden under kristendomsforfølgelsene i Romerriket tidlig på 300-tallet. 1700 år senere feires hun fremdeles som helgen i katolske land. I Norden er feiringen blandet sammen med den gamle norrøne Lussi-tradisjonen.

I Norge i dag feires Luciadagen med en lysprosesjon i barnehager og skoler. Prosesjonen ledes av et av barna som er kledd ut som Lucia i hvit kjole og med lyskrans på hodet. De andre barna kler seg ut som stjernegutter og terner, i hvite kjortler med hodekranser og synger Luciasangen, "Santa Lucia".

Her kan du lese "Historien om Santa Lucia".
Her kan du lese om Luciadagen på Wikipedia.
Her kan du lese om "Den hellige Lucia" på Wikipedia.

I år 300 bodde jomfru Lucia i byen Syracus på Sicilia. Det var et hardt liv, med en far som var død og en mor som var alvorlig syk. For å sikre Lucia et liv i rikdom forsøkte derfor moren å få henne giftet bort. Det ville ikke den unge jenta. Hun løp til den hellige Sankta Agathas grav og ba på sine knær om veiledning. Det førte mirakuløst nok til at moren frisk, og avlyste Lucias kommende bryllup. I stedet ga Lucia hele medgiften sin til de fattige i byen.

Lucias forlovede ble selvsagt ikke særlig glad for disse nyhetene. Som hevn sladret han til keiseren om Lucias kristne tro. På denne tiden ble de kristne forfulgt, og Lucia ble derfor dømt til å brennes på bålet. Legenden sier hun døde fast i sin tro, med en brennende lampe i hånden.

Lucia ble etter sin død erklært som helgen. I kunst og folketradisjon fremstilles hun med en krone av levende lys, og minnefesten hennes som ble vanlig å feire mot slutten av middelalderen, står i lysets tegn. Navnet Lucia stammer fra det latinske ordet lux, som betyr "lys". Santa Lucias martyrdød ble i den katolske kirkens kalender markert på hennes dødsdag 13. desember.

Den forteller at Lucia ble født i Siracusa som datter av rike foreldre fra de høyere samfunnslag. Faren var av romersk bakgrunn, men han døde da Lucia var ung, slik at det var moren som tok seg av hennes oppdragelse. Moren skal ha hett Eutychia, noe som tyder på en gresk avstamning. Som så mange andre av de tidlige martyrer som Kirken ærer, hadde Lucia allerede som barn avlagt evig kyskhetsløfte og aktet å gi alt sitt jordiske gods til omsorgen for de fattige, men hun fortalte ingen om denne beslutningen, ikke engang moren. Da hun vokste opp til en vakker ung pike, lovet moren henne bort til en adelig hedensk yngling. Lucia lyktes i å utsette forlovelsesfeiringen, mens hun ba innstendig til Gud om at han måtte redde henne fra dette ekteskapet.

Moren ble svært syk etter i flere år å ha lidd av blødninger som ingen lege kunne kurere. Da overtalte Lucia henne til å foreta en valfart til det populære pilegrimsmålet Catánia, mindre enn åtte mil fra Siracusa. Der var graven til den hellige jomfru og martyr Agathe, som var blitt drept 52 år tidligere i forfølgelsene under keiser Decius (249-51).
Mor og datter reiste til Catánia. I bønn viste Agathe seg for Lucia og sa: "Min søster, hvorfor ber du til meg om noe du like godt selv kan gi din mor? Din tro har helbredet henne!"

Som takk for dette miraklet ga moren Lucia lov til å leve ugift og å gi medgiften til de fattige. Men den kommende brudgommen, krenket og med såret stolthet, anga henne som kristen til keiser Diokletians stattholder på Sicilia, Paschasius. Dette skjedde i året 303, som var det blodigste året under keiserens kristenforfølgelse. Lucia ble fengslet og torturert, men hun var standhaftig og klaget ikke. Da ble hun dømt "ad lupanare", til å sendes til bordellet som straff. Der skulle hennes kyskhet gå tapt, og Den Hellige Ånd, som hun hadde fortalt dommeren at opplyste henne, vike fra henne.

Hun skulle fraktes på en oksekjerre til spott og spe gjennom byen, men tusen mann og flere okser klarte ikke å rikke jomfruen. Den rasende stattholderen fikk da samlet ved rundt hennes føtter og prøvde å brenne henne, men igjen ble hun berget av Gud. Deretter helte han kokende olje over henne, men hun fortsatte å være uskadd. Da ble stattholderen svært redd, og hun ble dømt til døden ved sverdet, og bødlene kjørte et sverd i halsen på henne. Men Lucia levde så lenge at en prest rakk å komme og gi henne sakramentet. Da først døde hun. Men før hun døde, forutsa hun den straff som skulle møte Paschasius, at kristenforfølgelsen snart ville ta slutt, at keiser Diokletian ikke ville regjere lenger og at han medregent i vest, Maximian Herkules (286-305), ville dø.

De gule lussekattene har lite å gjøre med helgenen Lucia. Vi har arvet skikken fra Sverige, der de har en lagt sterkere Luciatradisjon enn vi har her i Norge. Men egentlig stammer de S-formede lussekattene fra Tyskland der skikken oppsto på 1600-tallet. Da trodde man at djevelen, i form av en katt, ga barna juling, mens Jesus, i skikkelse av et barn, delte ut boller til alle de snille barna. Den gule fargen av safran skulle skremme bort den lyssky djevelen.

Fra gammelt av fikk gjerne buskapen noe ekstra godt, en "lussebit" for å verne seg mot onde makter den farlige lussenatten. Etter hvert ble det skikk at også menneskene fikk en ekstra god frokost Lucia-dagen. På begynnelsen av 1800-tallet ble det vanlig på storgårder i Vest-Sverige at en ung kvinne, utkledd som engel med en krans av levende lys i håret, serverte lusse-frokost for herskapet før soloppgang på Lucia-dagen. Dette er sannsynligvis opphavet til skikken med servering av lussekatter.

Tradisjonen med Luciatog har vi nordmenn stjålet fra Sverige, der den gamle skikken ble tatt opp igjen i 1927 etter initiativ fra Stockholmstidningen.

Skikken med opptog og jenter med lyskrans stammer fra Tyskland. Lysekronen skulle minne om helgenkronen til den hellige Lucia. Først på 1900-tallet fikk Lucia-toget den formen vi kjenner.

Du trodde kanskje også at Luciasangen handlet om helgenen Lucia? Ikke egentlig. Sangen vi kjenner som Lucia-sangen er en napolitansk vise om bydelen Santa Lucia i Napoli i Italia.

Den norske varianten er basert på en svensk tekstversjon av melodien "Natten går tunga fjät", skrevet av Arvid Rosén og publisert i 1928.
Svart senker natten seg
I stall og stue
Solen har gått sin vei,
Skyggene truer
Inn i vårt mørke hus
Stiger med tente lys,
Santa Lucia, Santa Lucia

# data[].attributes.attachment_link.description
Luciadagen er den hellige Lucias minnedag, 13. desember. Lucia led ifølge legenden martyrdøden under kristendomsforfølgelsene i Romerriket tidlig på 300-tallet. 1700 år senere feires hun fremdeles som helgen i katolske land. I Norden er feiringen blandet sammen med den gamle norrøne Lussi-tradisjonen. I Norge i dag feires Luciadagen med en lysprosesjon i barnehager og skoler.

# data[].attributes.body
Se i meny under høytider

# data[].attributes.attachment_link.description
Start dagen med levende lys, rolig musikk, høytlesing og fyr i peisen.Syng julesanger. Les Advent av Inger Hagerup og tenn lys.

# data[].attributes.body
Se i meny for valg

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
UNDERVISNINGSMETODER - last ned gratis undervisningsopplegg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uteskole er et supert utgangspunkt for skriving! Snakk om turen på skolen dagen etter, og skriv flotte tekster.

Øv leseforståelse i skogen!
Del ut et ark til hver elev. La elevene få utføre oppgavene i sitt eget tempo.
(Jon Magnus Gravdal).

Maur

av Inger Hagerup (1905-1985)

# data[].attributes.attachment_link.description
Uteskole er et supert utgangspunkt for skriving! Snakk om turen på skolen dagen etter, og skriv flotte tekster. Øv leseforståelse i skogen!Del ut et ark til hver elev. La elevene få utføre oppgavene i sitt eget tempo.(Jon Magnus Gravdal). av Inger Hagerup (1905-1985)

# data[].attributes.body
opplegg fra Redd barna

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvorfor feirer vi egentlig 17. mai? | Redd Barna

# data[].attributes.attachment_link.description
Et undervisningsopplegg som er utviklet av Redd Barna til bruk i hjemmeskole, men du kan tilpasse aktivitetene slik du mener de fungerer best i din elevgruppe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Manglende informasjonskapsler!

Manglende støtte for informasjonskapsler (cookies):

Nettstedet klarte ikke å lagre nødvendige informasjonskapsler (cookies) i nettleseren din.

Du kan forsøke å gå tilbake til siden du kom fra, men dersom du da havner på denne siden igjen må du sannsynligvis endre innstillingene for informasjonskapsler (cookies) i nettleseren din for at nettstedet skal fungere som det skal.

Dersom du trenger hjelp til å løse problemet, ta kontakt med Gyldendals kundeservice (support@gyldendal.no), så hjelper vi deg.

🍪

# data[].attributes.attachment_link.description
Manglende støtte for informasjonskapsler (cookies): Nettstedet klarte ikke å lagre nødvendige informasjonskapsler (cookies) i nettleseren din. Du kan forsøke å gå tilbake til siden du kom fra, men dersom du da havner på denne siden igjen må du sannsynligvis endre innstillingene for informasjonskapsler (cookies) i nettleseren din for at nettstedet skal fungere som det skal.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Komma og punktum er viktig - det ser me dersom me les ein tekst utan desse teikna. Men går det an å læra nokre enkle reglar for kva tid me skal setja komma?
Tekst: Aud Søyland, språkrettar og ordbokredaktør
Illustrasjon: Kristoffer S. Mathisen

To reglar dei fleste av oss har lært, er at det skal vera komma mellom to sideordna heilsetningar, og at det skal vera komma etter ei leddsetning som kjem fyrst i heilsetninga. Men dersom me skal kunna bruka desse reglane, må me vita kva ei heilsetning og ei leddsetning er. Treng du å få repetert det, kan du lesa om det nedst i dette innlegget.

Komma mellom sideordna heilsetningar

Dersom to sideordna heilsetningar er knytte saman med og, eller, men eller for, skal det vera komma mellom dei:
Ivar Aasen var fødd i Ørsta, og han vaks opp på garden Åsen.

I barndomsheimen var det ikkje mange bøker, men han fekk låna bøker på garden Ekset.

Komma etter leddsetning

Ei heilsetning kan innehalda ei eller fleire leddsetningar. Når ei leddsetning kjem fremst i heilsetninga, skal det vera komma etter henne. Nedanfor finn du ei forklaring på korleis du kjenner att ei leddsetning gjennom grammatisk analyse. Elles kan me òg kjenna att leddsetningar på at dei begynner med ord (subjunksjonar) som at, dersom, då, fordi, når, om, sidan, viss, eller med spørjeord som kor, korleis, kva, kva for ein, kven, kvifor.

Då Ivar var tre år gammal, døydde mor hans.

Sidan han var svært flink på skulen, vart han omgangsskulelærar i heimbygda.

Ein svært vanleg type leddsetningar er dei som begynner med som. Desse setningane er ofte skotne inn i heilsetninga, og dei skal alltid ha komma etter seg, viss dei då ikkje står sist i setninga:

To fag som særleg fengde den unge Ivar, var botanikk og grammatikk.

Ofte kan ordet som vera skjult, men som-setninga skal likevel ha komma etter seg:

Den einaste skulegangen (som) han fekk etter grunnskulen, var to års opplæring hos prost Thoresen i Herøy.

Komma før leddsetning

Det skal som regel ikkje vera komma før ei leddsetning. Men er det ei innskoten relativsetning (innskoten som-setning) som kunne ha vore teken bort, utan at det endrar innhaldet i heilsetninga, skal det vera komma både før og etter:

Ivar, som likte godt å systematisera, begynte å skriva ned ord frå sin eigen dialekt.

Andre kommareglar

Eit par andre kommareglar:

Det skal vera komma etter kvart ord i ei opprekning, bortsett frå mellom dei to siste, viss det står "og" der:

Ivar skreiv dikt, songtekstar, skodespel, ein grammatikk og ei ordbok.

Vidare skal det vera komma etter svarord, tiltaleord og utrop:

- Ja, Ivar tok det nye skriftmålet i bruk på mange område.

Dette er dei kommareglane du har mest bruk for.

Subjekt og verbal

Kommareglane byggjer på at ein kan litt grammatikk. Subjekt og verbal, heilsetning og leddsetning er dei omgrepa du har mest brukt for.

Verbalet i ei setning er eit verb som står i presens (notid) eller preteritum (fortid), til dømes køyrer, køyrde. Verbalet kan omfatta eit tidsbøygd verb saman med eit partisipp: har køyrt. Det kan også omfatta eit tidsbøygd verb saman med ein infinitiv: skal koma.

Når me har funne verbalet i setninga, kan me finna subjektet. Me spør: Kven gjer det som verbalet seier? Døme:

S V
Ivar Aasen ville skriva ned dialektord frå heile landet.

Heilsetning og leddsetning​

Definisjonen på ei heilsetning er at ho kan stå åleine mellom to store skiljeteikn (oftast to punktum), og at ho gir meining åleine. Heilsetninga har både subjekt og verbal. Setninga ovanfor er ei heilsetning. Men ei heilsetning kan også innehalda ei eller fleire leddsetningar.

Også ei leddsetning må innehalda eit tidsbøygd verb. Leddsetninga er eit ledd i ei heilsetning, men gir ikkje meining åleine. Både heilsetninga og leddsetninga skal altså innehalda eit tidsbøygd verb og eit subjekt. Skilnaden er berre at leddsetninga ikkje kan stå åleine mellom to punktum. Døme:

________________________________ V __ S __________

___ S_______ V ______
Då Ivar Aasen vart omgangsskulelærar, var han berre 18 år.

Infinitivsuttrykk

Infinitivsuttrykk kan av og til likna veldig på leddsetningar, men det er viktig å kunna sjå skilnaden. Det skal nemleg ikkje vera komma etter infinitivsuttrykk. Døme:

For å kunna reisa omkring og samla dialektord fekk Ivar stipend frå Videnskabsselskabet i Trondheim.

Fyrste del av setninga er eit infinitivsuttrykk. Det er ikkje noko tidsbøygd verb som tilseier at det er ei leddsetning, og ikkje noko subjekt. Det skal altså ikkje vera komma etter "dialektord". Den neste setninga er nesten lik, men ho begynner med for at, og ho har eit tidsbøygd verb i fyrste del av setninga, "skulle". Her har me ei leddsetning fremst i heilsetninga:

For at han skulle kunna reisa omkring og samla dialektord, fekk Ivar stipend frå Videnskabsselskabet i Trondheim.

Meir om kommareglar

Kan du desse kommareglane og litt om leddsetningar og heilsetningar, kjem du langt når du skal plassera komma på riktig stad. Vil du ha meir spissfindige reglar, kan du slå opp i desse bøkene:

Søyland, Aud, og Jan Olav Fretland: Norske skrivereglar. Samlaget 2015

Vinje, Finn-Erik: Skrivereglar. Aschehoug 2010

# data[].attributes.attachment_link.description
Komma og punktum er viktig - det ser me dersom me les ein tekst utan desse teikna. Men går det an å læra nokre enkle reglar for kva tid me skal setja komma? Tekst: Aud Søyland, språkrettar og ordbokredaktørIllustrasjon: Kristoffer S.

# data[].attributes.body
kopioriginaler kj-lyd, ng-lyd osv

# data[].attributes.body
egennavn fellesnavn

# data[].attributes.body
ordklasser Feideinnlogging

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ukens nyhets-KAHOOT!

Spill av i klassen eller ta en Challenge! Denne uken har det blant annet handlet om Svalbard, piratkopiering, vindkraft, sivil ulydighet, CO2-fangst, streik, demonstrasjoner og gaming.

# data[].attributes.attachment_link.description
Spill av i klassen eller ta en Challenge! Denne uken har det blant annet handlet om Svalbard, piratkopiering, vindkraft, sivil ulydighet, CO2-fangst, streik, demonstrasjoner og gaming.

# data[].attributes.body
5.-7. fakta om Europa, vikinger, samer, kvener. Feideinnlogging

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ukens nyhets-KAHOOT!

Spill av i klassen eller ta en Challenge! Denne uken har det blant annet handlet om Svalbard, piratkopiering, vindkraft, sivil ulydighet, CO2-fangst, streik, demonstrasjoner og gaming.

# data[].attributes.attachment_link.description
Spill av i klassen eller ta en Challenge! Denne uken har det blant annet handlet om Svalbard, piratkopiering, vindkraft, sivil ulydighet, CO2-fangst, streik, demonstrasjoner og gaming.