# data[].attributes.body
Acest medicament a avut un puternic impact asupra medicinei.
Până la descoperirea antibioticelor, infecţiile produse de răni si boli precum sifilisul erau aproape întotdeauna mortale.
În mai puţin de un secol de când penicilina a fost descoperită, antibioticele au salvat peste 200 de milioane de vieţi.
Sursă:https://ro.wikipedia.org/wiki/Penicilină

# data[].attributes.body
Penicilina poate provoca alergii, oboseală, astenie. Totodată, mai pot apărea erupţii cutanate, dermatită exfoliativă, infecţiile cu ciuperci de tip: Candida, urticarie, febră sau frisoane, desi în cazuri rare.
Antibioticul poate declanşa uneori reacţii alergice grave la persoanele sensibile la betalactamine. Astfel, este recomandat ca persoanele cu predispoziţii alergice să evite administrarea de penicilină.
Sursă:https://clicksanatate.ro/Efectele-adverse-ale-penicilinei_0_12149.html

# data[].attributes.body
Afectiuni in tratamentul carora se utilizeaza penicilina sunt  : faringita, bronşita, pneumonia, amigdalita, endocardita bacteriană (infecţia uneia dintre tunicile inimii, endocardul) ,sifilisul, blenoragia şi angina lui Vincent cat şi în prevenirea crizelor de reumatism articular acut.
Administrarea penicilinelor se face pe cale injectabilă, intramusculară sau intravenoasă (cu excepţia penicilinei V - pe cale orală)
Sursă:https://www.csid.ro/dictionar-medical/penicilina-11319769

# data[].attributes.headline
ALEXANDER FLEMING SI DESCOPERIREA PENICILINEI

# data[].attributes.subject
ALEXANDER FLEMING SI DESCOPERIREA PENICILINEI

# data[].attributes.body
În septembrie 1928, Alexander Fleming s-a întors la treabă în laboratorul său, după ce petrecuse luna august în concediu cu familia. Atunci a găsit, într-una dintre cutiile ce conţineau culturi de stafilococi , care reprezentau obiectul studiului său la acel moment, ceva neobisnuit: pe suprafața mediului de cultură, printre coloniile de stafilococi, crescuse o ciudată colonie de microorganisme de culoare albăstrie, iar în jurul ei, pe o rază de câţiva milimetri nu se putea observa nici o urmă de stafilococ.
Datorită faptului că Fleming era un bacteriolog cu multă experienţă si o minte ascuţită, acesta si-a dat seama imediat că fenomenul reprezintă ceva important. Era clar că acel mucegai albăstrui conţinea ceva special care era capabil să distrugă stafilococii, adică bacteriile patogene care pot produce infecţii destul de grave, care pot fi letale.
Acest mucegai, pe numele lui șstiinţific peniicillinium notatum – se dovedea un produs cu care se putea lupta împotriva infecţiilor. Dar observaţiile geniale ale lui Fleming nu se transformară imediat în produsul medicamentos. Au trebuit să treacă mai bine de 12 ani pentru ca descoperirea lui Fleming să devină penicilina pe care o cunoastem astăzi.

Sursă:https://playtech.ro/2015/povestea-din-spatele-penicilinei-antibioticul-care-a-revolutionat-medicina-moderna/