# data[].attributes.body
Sentrale tenker var Immanuel Kant (Tyskland), David Hume (Storbritannia) eller Voltaire (Frankrike).

# data[].attributes.headline
Opplysningstiden forberedte i vesentlig grad den franske revolusjon 1789 og den norske grunnloven av 1814, som på mange viktige punkter influert av opplysningstidens politiske ideer.

# data[].attributes.subject
Opplysningstiden forberedte i vesentlig grad den franske revolusjon 1789 og den norske grunnloven av 1814, som på mange viktige punkter influert av opplysningstidens politiske ideer.

# data[].attributes.body
-YAPRAK

# data[].attributes.body
•Troen på at kunnskap og fornuft vil frigjøre menneskene og føre samfunnet framover

•Folket, ikke konger og kirke,  skulle styre samfunnet

Menneskerettigheter

# data[].attributes.body
•Troen på at kunnskap og fornuft vil frigjøre menneskene og føre samfunnet framover

•Folket, ikke konger og kirke,  skulle styre samfunnet

Menneskerettigheter

# data[].attributes.body
Opplysningstiden, samlebetegnelse for en europeisk intellektuell bevegelse mellom den engelske (1688) og den franske revolusjon (1789), en bevegelse som fremhevet fornuften som rettesnor i alle tilværelsens forhold.

# data[].attributes.body
Opplysningstiden er en samlebetegnelse for en europeisk intellektuell bevegelse mellom den engelske  og den franske revolusjon, en bevegelse som fremhevet fornuften som rettesnor i alle tilværelsens forhold.

# data[].attributes.headline
	1. Opplysningstiden var en samfunnskritisk åndsretning i Europa på 1700-tallet som uttrykte menneskets evner og fremmet renessansens humanistiske idealer. 	2. Opplysningstiden varte fra år 1688 til 1789.Den foregikk under den franske og den britiske revolusjonen.  

# data[].attributes.subject
	1. Opplysningstiden var en samfunnskritisk åndsretning i Europa på 1700-tallet som uttrykte menneskets evner og fremmet renessansens humanistiske idealer. 	2. Opplysningstiden varte fra år 1688 til 1789.Den foregikk under den franske og den britiske revolusjonen.  

# data[].attributes.body
Oppstod på 1700-tallet og var mer fokus på fornuft enn religion

# data[].attributes.body
Den mest sentrale dansk-norske forfatteren på 1700-tallet var Ludvig Holberg.

Man så på naturen som et perfekt urverk, med gud som urmaker.

forfatterne var inspirert av de nye tankene.  Både sakprosaen og skjønnlitteraturen fra denne tida speiler troen på at fornuft og opplysning er veien til framskritt og til et mer rettferdig samfunn.

# data[].attributes.headline
Opplysningstiden, samlebetegnelse for en europeisk intellektuell bevegelse mellom den engelske i 1688 og den franske revolusjon i 1789, en bevegelse som fremhevet fornuften som rettesnor i alle tilværelsens forhold.

# data[].attributes.subject
Opplysningstiden, samlebetegnelse for en europeisk intellektuell bevegelse mellom den engelske i 1688 og den franske revolusjon i 1789, en bevegelse som fremhevet fornuften som rettesnor i alle tilværelsens forhold.

# data[].attributes.body
Det var en bevegelse basert på ideer sentrert om grunn, vitenskap og filosofi
Opplysningene foreslo avskaffelse av monarki og separasjon av kirke og stat.
Viktige personer i denne perioden var Immanuel Kant, Voltaire, Jean-Jacques Rousseau, Adam Smith ...

# data[].attributes.body
Et samfunnskritisk
Ã¥ndsretning i Europa

# data[].attributes.body
Man la barokkens strenge gudstro bak seg

# data[].attributes.body
Opplysningstiden var en samfunnskritisk åndsretning i Europa på 1700-tallet (fra 1688 til 1789) som uttrykte en tro på menneskets evner og fremmet renessansens humanistiske idealer i et samfunnsmessig perspektiv.

# data[].attributes.body
Forfatterne var inspirert av skjønnlitteratur og sakprosa
De hadde rokokko stil

# data[].attributes.body
Bevegelsen hadde sine røtter i det nye vitenskapelige verdensbildet

krav om at de skulle vise sin berettigelse overfor fornuften, den nye autoritet

Opplysningsfilosofene var gjerne preget av en sterk fremtidsoptimisme, og de var ivrige etter å gjøre naturvitenskapens nye resultater tilgjengelige for allmennheten.

# data[].attributes.headline
Opplysningstiden oppstod på 1700-tallet. Under opplysningstiden ville man fokusere mer på fornuften enn på religionen. Filosofene under opplysningstiden stod for liberalisme og individualisme.

# data[].attributes.subject
Opplysningstiden oppstod på 1700-tallet. Under opplysningstiden ville man fokusere mer på fornuften enn på religionen. Filosofene under opplysningstiden stod for liberalisme og individualisme.

# data[].attributes.body
1. I siste del av 1600-tallet og gjennom mesteparten av 1700-tallet var Frankrike det suverent førende land i Europa når det gjaldt nye kulturstrømninger. De fikk også en ny og en optimistisk tro på en bedre verden gjennom opplysning og kunnskap.

2. I opplysningstida kommer følelsen av orden og mening fra menneske selv, gjennom troen på fornuften på at det nytter å kjempe for framskrittet.

3. Ludvig Holberg var en norsk-dansk klassisk og opplysningsmann og ble født i 1684 og døde i 1754

# data[].attributes.body
Det er en motvirkning av barokken.
Det ble preget mye av revolusjoner som den amerikanske og franske revolusjonen.

Denne tiden kom vitenskapen tilbake og det var mer fokus på fornuft enn på følelser

Man brukte mye ironi, sarkasme og humor i tekstene.