# data[].attributes.body
http://www.kora.dk/media/6661129/11013_en-laengere-og-mere-varieret-skoledag_implementerings-og-effektundersoegelse.pdf

2. del

Motion og bevægelse

Forskning på 19-case skoler

Med folkeskolereformen skal motion og bevægelse indgå i den nye skoledag i et omfang, der svarer til 45 minutter i gennemsnit pr. dag. Det er hensigten, at motion og bevægelse skal med- virke til at fremme den generelle sundhed blandt eleverne og skal understøtte elevernes motivation og læring i skolens fag.

Nøglebegreber;

Motion, højere falighed, miljø, understøttende undervisning, bevægelsesbånd.

Generelt viser den kvantitative implementeringsanalyse, at både lærere og pædagoger er positive over for motion og bevægelse som reformelement, og de mener, at motion og bevægelse i undervisningen har en positiv effekt for elevernes læring. Det gælder særligt pædagogerne og lærerne i indskolingen, mens lærere i udskolingen er mere skeptiske.

# data[].attributes.body
GYDA THOMSEN
Nøglebegreber: Ledelse, læring og trivsel
Forsknings spørgsmål:  Er der sammenhæng mellem ledelse, læring og trivsel.
Hovedkonklusion: Elever lærer mere på de skoler, hvor ledelsen har en lederuddannelse, har en høj grad af autonomi, g hvor fagligheden og teamarbejdet vægtes højt. Også når  der korrigeres for elevsammensætningen på den enkelte skole.
Der er til gengæld ikke en tydelig sammenhæng mellem ledelse og elevtrivsel, men jo bedre eleverne klarer sig fagligt, desto højere er deres trivsel generelt. Lærerne trives bedst hvor ledelse involvere sig meget i pædagogiske spørgsmål, og hvor der er et stærkt faglig miljø.

Samlet set ser det ud til, at et stærkt focus på fagligheden giver dygtigere elever.

Anvendelsesmuligheder: God viden både for lærer, skoleledere og ikke mindst forældre.

# data[].attributes.body
Faget idræt er svært at have med i tværfagligt samarbejde, fordi efter Danmarks Evalueringsinstituts er faget opfattet udelukkende praksisk og fysisk.

Sundhedsministeriet anbefaler at der er 60 minutter bevægelse/idræt om dagen.

Gruppearbejde kræves i undervisningen.

Trivsel og sociale relationer.

Autenticiteten ”trætt af at være indenfor”

Samarbejde

kompetencer

Samarbejde mellem dansk og idræt.

Eleverne får ikke mulighed for at se sammenhængen mellem de to fag, da kundskaberne ikke kombineres.

Idræt må i tværfaglige sammenhænge bidrage med begreber, teorier og forklaringsformer frem for færdigheder.

Nemmere at tænke på den måde – elever synes, at motion og bevægelse gøre det nemmere at forstå/huske.

# data[].attributes.body
Fra kedsomhed til trivsel i skolen
http://dcum.dk/media/1544/dcum-rapport-kedsomhed-i-skolenlowreskorr.pdf

En rappot fra den nationale trivselsmåling i 2015 - den største  undersøgelse af elevtrivsel i Danmark nogensinde.

Der er med forskellige slags viden forsøgt sammenfattet de vigtigste forudsætninger for at trives i skolen og ny viden om kedsomhed

Nøgleord:
* Læring og trivsel går hånd i hånd
* Hvad kan kedsomhed gøre ved f.eks. læring, troen på sig selv og socialisering.
* Forskellige typer af kedsomhed (5 typer)

Forskningsspørgsmål:
* Kedsomhed: et springbræt for, eller en barriere mod, trivsel og læring?
* Hvad skal der til for at man kan trives og hvordan kan man forholde sig til kedsomhed.

Hovedresultatet:
* Det er at kedsomhed hænger sammen med stort set alt dét, man ikke ønsker sig i skolen
* De fleste elever trives i skolen

# data[].attributes.body
http://dcum.dk/media/2474/dcum-rapport-elevoptimismespread.pdf

En DCUM undersøgelse viser stærke sammenhænge imellem oplevet optimisme og trivsel, og dermed læring i skolen.

Elever som tror på sig selv, deres omgivelser og deres fremtid trives og lærer bedre i skolen.

Både optimisme og pessimisme er selvopfyldende profetier. Uanset om du tror på dig selv eller ej, har du formodentlig ret!

Selv den fagligt svageste elev kan trives og lære effektivt, hvis han/hun gives oplevelsen af at have ‘kontrol over situationen’

Optimisme er funderet i oplevelser af at ’have kontrol over situationen’, og de vigtigste kilder til denne oplevelse er:

passende frihedsgrader

gode sociale relationer

løbende oplevelse af at være tilpas udfordret

Der er meget stærke sammenhænge mellem optimisme og alle vore undersøgte aspekter af trivsel. Jo mere optimisme,

Større glæde ved skolen og klassen

Større følelse af at høre til på skolen

Større oplevelse af at lærerne hjælper dem

Mindre frygt for at blive til grin

Mindre mobning

Større glæde ved pauserne

Større oplevelse af at blive involveret i tilrettelæggelse af undervisningen

Mindre ensomhed

Mindre smerter

Større tilfredshed med undervisningslokaler og toiletforhold

Højere social kompetence

Mindre kedsomhed

Større oplevelse af elevfællesskab

Udvalgte resultater og konklusioner

Undersøgelsen bygger på analyser af data fra 392.739 4.-9.klasses elevers besvarelse af Den nationale trivselsmåling, og den viser bla.

Ca. 65.000 elever ’scorer’ højt på optimisme indekset.

Knap 30.000 elever ’scorer’ alarmerende lavt på optimisme indekset

Det er tilsyneladende lettere at være optimistisk skoleelev i de kommuner med højst gennemsnits-indkomst

Der er ingen synderlig forskel på drenge og piger i resultaterne

# data[].attributes.body
https://www.emu.dk/modul/styrket-fokus-p%C3%A5-b%C3%B8rns-l%C3%A6ring

Styrket fokus på børns læring er et forsknings/udviklingsprojekt, og projektet blev igangsat i 2017 af Undervisningsministeriet i samarbejde med børne og Socialministeriet.

Nøglebegreber:

- Trivsel
- Læring
-læringmiljø
- udvikling
- Dannelse
- Børne-fællesskaber

Forsknings spørgsmål:

Hvordan kan man styrke dagtilbuddenes læringsmiljør med fokus på trivsel, læring, udvikling og dannelse i børne-fællesskaber?

Hovedkonklusioner:

43 dagtilbud i otte kommuner arbejdede som led i projektet med at omsætte forsknings viden til lokal praksis udvikling inden for to delprojekter:

1. Styrket fokus på børns læring gennem et kvalificeret og differentieret forældre samarbejde

2. Styrket fokus på børns læring gennem trygge og stimulerende læringsmiljøer for alle børn.

Både danske og internationale undersøgelser viser, at en tidlig indsats blandt børn i dagtilbud og særligt børn i udsatte positioner er vigtig. Kvaliteten af de læringsmiljøer, børn færdes i, både i dagtilbuddet og derhjemme, har stor betydning for deres trivsel, udvikling, læring og dannelse. En god kontakt mellem dagtilbud og forældre bidrager desuden positivt til børns generelle udvikling.

# data[].attributes.headline
Ninna Rask - Fysisk aktivitet,  læring, trivsel og sundhed i folkeskolen

# data[].attributes.subject
Ninna Rask - Fysisk aktivitet,  læring, trivsel og sundhed i folkeskolen

# data[].attributes.body
Fysisk aktivitet kan fremme børns sundhed, trivsel og faglige præstationer viser forskningskortlægning udført af Vidensråd for Forebyggelse.
Rapporten konkluderer, at:

Der er stærk evidens for, at fysisk aktivitet har stor betydning for børns sundhed..

Der er evidens for, at fysisk aktivitet kan fremme børns kognition og faglige præstation. Dertil kommer, at fysisk aktivitet overordnet har en positiv effekt på børns trivsel og det sociale sammenhold

# data[].attributes.headline
Mobilforbud giver bedre læring!Skoler, hvor eleverne ikke må have mobiltelefoner med, har bedre test resultater end skoler, hvor eleverne gerne må have mobilen med viser en engelsk forskning.En gruppe engelske forskere fra "The London School of Economics and political science har undersøgt hvilken effekt mobiltelefoner har på elevernes test- resultater.Generelt: 6,41% bedre resultater efter mobilforbud. Svageste: 14,23% bedre resultater efter mobilforbud. 1/4: Ingen ændring-->Konklusion= Dygtige elever bliver ikke distraheret af mobiltelefonen.Derudover så er mobiltelefoner med til at distrahere eleverne, og fjerne fokus fra undervisningen. Elev inddragelsen minimeres, som følge af brugen af mobiltelefonen. Det forstyrrer også undervisningen når læreren konstant skal gribe ind, og opnå elevernes opmærksomhed når h*n lige har mistet elevernes koncentration. https://www.folkeskolen.dk/563790/ny-forskning-mobilforbud-giver-bedre-laering

# data[].attributes.subject
Mobilforbud giver bedre læring!Skoler, hvor eleverne ikke må have mobiltelefoner med, har bedre test resultater end skoler, hvor eleverne gerne må have mobilen med viser en engelsk forskning.En gruppe engelske forskere fra "The London School of Economics and political science har undersøgt hvilken effekt mobiltelefoner har på elevernes test- resultater.Generelt: 6,41% bedre resultater efter mobilforbud. Svageste: 14,23% bedre resultater efter mobilforbud. 1/4: Ingen ændring-->Konklusion= Dygtige elever bliver ikke distraheret af mobiltelefonen.Derudover så er mobiltelefoner med til at distrahere eleverne, og fjerne fokus fra undervisningen. Elev inddragelsen minimeres, som følge af brugen af mobiltelefonen. Det forstyrrer også undervisningen når læreren konstant skal gribe ind, og opnå elevernes opmærksomhed når h*n lige har mistet elevernes koncentration. https://www.folkeskolen.dk/563790/ny-forskning-mobilforbud-giver-bedre-laering

# data[].attributes.headline
Det vi fælles skaber / elev-lærerfællesskaber

# data[].attributes.subject
Det vi fælles skaber / elev-lærerfællesskaber

# data[].attributes.body
Link: http://dcum.dk/media/2232/dcum-rapport-det-vi-faelles-skaberx.pdf

Beskriv kort nøglebegreber (fx læring i skolen)

Elev-lærerfællesskaber

Læringsfællesskaber

Læring og trivsel

Selvbestemmelsesteorien

En god skole

Nær relation

Forskningsspørgsmål (hvilke spørgsmål er forskningen rettet imod)

Hvad er der på spil i elev-lærerfællesskaber og hvilken betydning har den?

Få en forståelse af fælleskabet

Hvad anser eleverne som gode elev-lærerfællesskaber?

Hvilke egenskaber skal en lærer besidde for at skabe en god relation til eleverne?

Hovedkonklusioner (hvad siger undersøgelsen)

Ifølge eleverne har gode elev-lærerfællesskaber en stor betydning for deres trivsel og læring i skolen. Det gode fællesskab mellem lærer og elev skabes især af ved at lærerne viser interesse for eleverne både gennem det faglige men også via konfrontationstid med eleverne. De vil gerne er læreren kender dem godt. Det er altså vigtigt at læreren viser interesse for børnene og viser at de vil dem. At man ikke har et fællesskab med læreren i frikvarterne har ikke den store betydning.

Anvendelsesmuligheder (for holdet: Hvad kan vi bruge undersøgelsen til?)

Vi kan bruge undersøgelsen til at forstå fællesskaber ud fra selvbestemmelsesteorien & til at forstå hvad et godt fællesskab er. Derudover kan vi lære om elev-lærerfællesskaber med forskellige perspektiver og dets betydning for elevens trivsel og læring. Vi lærer også definitionen af hvad en god skole er, hvilke træk eleverne anser hos en lærerne for at de kan indgå i gode elev-lærerfællesskaber, hvad eleverne anser som gode fællesskaber og hvad de selv kan gøre for at bidrage til at skabe disse samt anbefalinger fra elever til at skabe gode elev-lærerfællesskaber.

Lavet af Lea

# data[].attributes.headline
Elevernes oplevelse af skoledagen og undervisningen

# data[].attributes.subject
Elevernes oplevelse af skoledagen og undervisningen

# data[].attributes.body
Nøglebegreber: elevperspektiv, læringsmiljø, undervisning, relationer, skoledag,

Forskningsspørgsmål: Et forsøg på at blive klogere på elevernes oplevelse af deres skoledag, som den ser ud nu

Hovedkonklusioner:

Eleverne bekræfter, hvad vi ved om god undervisning:

-Relationen til læreren

-Lærer der har forventninger til eleverne

-Udfordres på et passende fagligt niveau

-Meningsfuld skoledag

-

Læringsmiljø, undervisning og dagens struktur må tænkes sammen

-Meningsfuld skoledag

Læringsmiljøet har stor betydning for deres(elevernes) skoledag og tilgang til undervisningen

Mange skift mellem fagene kan gøre det vanskeligt at fordybe sig

Oplevelsen af dagenes længde er relativ og kontekstafhængig

Anvendelsesmuligheder:

”kan danne grundlag for faglige diskussioner om, hvordan skolen i sin helhed og den undervisning, eleverne møder, opleves fra et elevperspektiv.”

- Relationer til elever, Hvordan man skal være som lærer – 3.2 s. 17

# data[].attributes.body
http://dcum.dk/grundskole/artikler-og-debat/bevaegelse-er-fundamental-for-boern

Artiklen nævner at de voksne skal give børnene mulighed for at lære på den måde, der er den mest naturlige måde for børn: Nemlig med hele kroppen (Kjeld Fredens).

Hovedpointer:
- Barnet starter deres bevægelsesudvikling helt fra barns ben: kravle, gå og løbe
- Gennem bevægelse og leg kan børnene blive mere trygge ved sin krop og derfor udvikler barnet høj grad tro på sig selv og på egne kompetencer.
- Fysisk aktivitet er en vigtig forudsætning for den fysiske, psykiske og sociale udvikling af børn og unge
- Børn er ikke disciplinerede som voksne: derfor lader de sig styre af sanserne
- Skolebørn tænker, fantaserer og agerer igennem hele kroppen
- Sammenhæng mellem krop og følelser
- De erfaringer, barnet gør med sin krop, er grundlaget for udviklingen af såvel personlighed som intellekt.

# data[].attributes.body
Motiverende undervisning

Link: file:///C:/Users/Gry%20Jørgensen/AppData/Local/Packages/Microsoft.MicrosoftEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/Motiverende%20undervisning.pdf

I rapporten undersøges det, hvordan 12 udvalgte lærere på mellemtrinnet, som gennemfører undervisning af høj kvalitet, arbejder. Fra forskning ved man at følgende fem elementer er vigtige i arbejdet med at skabe motiverende undervisning, og rapporten undersøger hvordan lærerne arbejder med elementerne i praksis:
1. Et trygt og positivt læringsmiljø
2. Fokus på mål og på elevernes læring
3. Give og modtage feedback
4. Struktur og variation i undervisningen
5. Inddragelse af eleverne

Anvendelsesmuligheder:
Rapporten har som formål at give inspiration til lærere, skoleledere, og andre med interesse for skoleområdet om hvordan de kan udvikle motiverende undervisning.

Hovedkonklusioner:
1. Et trygt og positivt læringsmiljø
- Faglighed og trivsel er tæt forbundne
- Eleverne skal turde prøve sig frem
- Tydelig kommunikation og positive relationer

2. Arbejdet med mål og elevernes læring
- Gennemgående fokus på elevernes læring
- Tydelige og relevante læringsmål

3. Feedback i undervisningen
- Undervisningen tilpasses via feedback om elevernes læring
- Forskellige feedbackformer anvendes

4. Struktur og variation i undervisningen
- Undervisning, der aktiverer og involverer eleverne
- Varierende arbejdsformer

5. Elevinddragelse
- Eleverne skal være med til at skabe undervisningen
- Fokus på elevernes forforståelse
- Justering af undervisningen på baggrund af feedback

# data[].attributes.body
Link: http://www.kora.dk/media/6661129/11013_en-laengere-og-mere-varieret-skoledag_implementerings-og-effektundersoegelse.pdf

Formål: at undersøge den ”første mellemtid” på reformens resultater og  hvor langt kommunerne er kommet med implementeringen af de forskellige elementer + hvilken forskel skoleledelsen og undervisningen gør for elevernes læring, trivsel, faglige deltagelse og interesse.

Forskningsspørgsmål:

1. Hvordan implementeres reformens delelementer på skoleniveau?

2. Er der en sammenhæng mellem implementering af reformens delelementer og elevernes læring og trivsel?

Kerneelementer 6/3:

Understøttende undervisning

Motion og bevægelse

Elevplaner

Hovedkonklusioner

Forskning viser, at ... Motion og bevægelse er det reformelement, der på nuværende tidspunkt viser klarest sammenhæng med elevernes læring.

Bevægelse fremmer trivsel og læring

Den understøttende undervisning er implementeret  meget forskelligt og man har afprøvet flere forskellige organiseringsformer

Lærere skal trække på egne kompetencer, ressourcer og inspirationskilder.

Generelt engagerede lærere med en optimistisk tilgang til undervisningen.

Elevplanen (digital) skal indeholde tre dele: Mål, status og opfølgning

Erfaringer med de nye digitale elevplaner er begrænsede =  tidlig fase af implementeringsprocessen

opmærksomhedspunkter:

mange læringsmål for den enkelte elev med risiko for, at man bliver ”blind” for de væsentligste mål

løbende skriftlige evaluering kan give et uhensigtsmæssigt pres på nogle elever

# data[].attributes.body
Link: https://www.emu.dk/sites/default/files/BogkanonB%C3%B8rnehuseneKokkedal12%2011%2011%20(3).pdf

Læselyst blandt børn

At blive en god læser

Forskningsspørgsmål:

"Hvordan kan børn blive bedre til at læse, og hvordan kan de bevare læselysten når de bliver ældre?"

"Hvordan kan vi arbejde med bøgerne i dagligdagen?"

Forskerne finder deres empiri i praksis. Forskningen viser, at læser man masser af billedbøger sammen med voksne, kan det være med til at udligne de sociale skel før skolestart og skærpe børnenes lyst til litteratur og udvikle deres læselyst

Børnehusene i Kokkedal har udviklet en bogkanon.

Formålet med en bogkanon er at skabe et fælles sprogligt og litterært grundlag for alle børn i førskolealderen, som kan være med til at styrke børns sproglige udvikling og senere læsning i skolen.

Det forskningen bl.a. opfordrer til er oplæsning. (Mest til de små.)

Gennem højtlæsning stimulerer man sit barns fantasi og sprog. Der er bøger der forklarer begreber, bøger der taler til fantasien og bøger der leger med sproget. Bøger er gode til at skabe en dialog mellem barn og voksen.

# data[].attributes.headline
Ordblinde elevers oplevelse af skolen for hvert skoleår. 

# data[].attributes.subject
Ordblinde elevers oplevelse af skolen for hvert skoleår. 

# data[].attributes.body
En artikel fra 12.november 2018
-Negativ oplevelse af skolen for ordblinde elever.
- Mobning tager til i mellemtrinnet.
- Hjælpsomme lærer kan opleves som et pres.
- Ordblinde blev ikke testet nok i folkeskolerne, fordi skolerne ikke havde penge til rette tilbud.
- Kun få elever blev konstateret ordblind.
- Det kan gå ud over faglig stærke elever, hvis ikke man opdager det i tide.
- Idag er der gode løsninger og eleverne kan få en IT- rygsæk.
-Gode råd til os elever på læreruddannelsen: Lære om ordblindhed, så vi forstår at hjælpe eleverne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mini-undersøgelse: Ordblinde har det sværest på mellemtrinet - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Trods gode lærere får mange ordblinde en negativ oplevelse af skolen på mellemtrinet. Det hænger formentlig sammen med, at de faglige krav skærpes. I udskolingen bliver billedet mere positivt. Det viser en undersøgelse fra en ordblindeklasse på hf.

# data[].attributes.body
https://www.folkeskolen.dk/644925/nationale-test-efter-tre-reform-aar-fortsat-ingen-fremgang
- Artiklen er fra d. 24 oktober 2018
Nøglebegreber:
- Skolereformen
- Mindst 80 % skal være  "gode" til at læse og regne i de nationale test
Spørgsmålet/konstatering: Har der været fremgang i national tests i forhold til reformen?
- "Men efter 3 års målinger er man ikke tættere på målet"
Anvendelsesmuligheder
- Dannelse vs uddannelse --> inklusion, undervisningsdiff, læringsmål osv.
- Alting tager tid (for nogle eller noget længere tid end andre) --> læringsmål

# data[].attributes.body
https://www.ted.com/talks/read_montague_what_we_re_learning_from_5_000_brains
TEDtalk: ''What we are learning from 5000 brains''
Nøglebegreber: Hvad sker der i to hjerner, når de interagerer; hjerneaktivitet; funktionel MRI; valuation; ''our minds depend on other people''
Forskningsspørgsmål: Hvad man har lært ud fra 5000 hjerner / hvordan ''normal adfærd'' ser ud
Hovedkonklusion: Undersøgelsen fortæller om forskning af hjernen og dens aktivitet, når to mennesker interagerer - og at man oftest ikke ved, hvem man er, før man ser sig selv i interaktion med andre mennesker
Anvendelsesmuligheder: Man kan bruge undersøgelsen til at se, hvordan folk agerer, når de er sammen - og hvordan de ser sig selv. Men også til undersøgelse af mental health mm.

# data[].attributes.body
https://www.folkeskolen.dk/510964/ny-forskning-klasseledelse-virker
- Undersøgelse viser, at klasseledelse påviser en stor effekt for arbejdsro i klassen.
- Ro er en god udgangspunkt for en vellykket klasseundervisning. Dermed læring hos eleverne.
- En metaanalyse af en række forsøg med classroom management giver evidens: Forskerne konkluderer, at klasseledelse virker i forhold til at nedbringe ro.
- Professor Niels Egelund gennemførte en lignende undersøgelse i 1996: Viste problemer med uro, larm og forstyrrende elever.
- Elever har efter de første pisa undersøgelser fra 2000 givet udtryk for, at uro er en stor forhindring til indlæring.

Hovedkonklussion: Klasseledelse virker!

# data[].attributes.body
fra august 2018
-Optimisme og pessimisme
-Trivsel
-Selvbestemmelsesteori

-I hvilken grad oplever elever i 4. til 9. klasse i den danske grundskole optimisme, og er der forskelle mellem piger og drenge og forskellige klassetrin?
-Hvilke sammenhænge er der mellem elevernes oplevelse af optimisme og en række nøgleindikatorer på trivsel og læring?

-med baggrund i trivselsmållingen fra 2017 har man fundet ud af at 10% af eleverne har meget lav optimisme/pessimisme, mens 25% har høj optimisme
-De elever som har lav optimisme har positive resultater i en lang række forhold, bl.a. mobning, kedsomhed, sociale kompetancer og oplevelse af elevfællesskab.

konklusion: optimisme og pessimisme har en reel effekt på elevens trivsel i skolen.

Rasmus
http://dcum.dk/media/2474/dcum-rapport-elevoptimismespread.pdf

# data[].attributes.headline
Alle studerende skriver indlæg om deres valgte undersøgelse her. Find stikord til din undersøgelse på sidste slide i PPT fra uge 46. 

# data[].attributes.subject
Alle studerende skriver indlæg om deres valgte undersøgelse her. Find stikord til din undersøgelse på sidste slide i PPT fra uge 46. 

# data[].attributes.body
mvh Marianne